Euroregion Neisse-Nis-Nysa

REGIONÁLNÍ ROZVOJ

PROSTŘEDNICTVÍM

SPOLUPRÁCE PŘESAHUJÍCÍ HRANICE

Pohledy

... jeden pohraniční region Evropy

Tento region leží v oblasti trojzemí, kde se stýkají hranice Spolkové republiky Německo, České republiky a Polské republiky. Česká část zaujímá s okresy Děčín, Česká Lípa, Jablonec nad Nisou, Liberec a Semily asi 5% rozlohy českého státu. Praha, jako nejbližší ležící centrum, je vzdálena asi 100 km. K německé části se řadí saské zemské okresy Bautzen, Hoyerswerda, Kamenz, Dolnoslezský-Hornolužický okres, okres Lóbau-Zittau a svobodné město Gôrlitz (do nedávna Bautzen, Bischofswerda, Gôrlitz, Hoyerswerda, Kamenz, Lóbau, Niesky, Weisswasser a Zittau), které zaujímají asi 24% rozlohy spolkové země Sasko. Střední vzdálenost této části od hlavního saského města Dresden je asi 75 km. Do polské části ERN spadá celé vojvodství Jelenia Gora včetně několika obcí vojvodství Zielona Gora. Vojvodství zaujímá asi 1,4% rozlohy Polska. Nejbližší centrum je Wroclaw, které je vzdáleno přes 100 km.

Tato oblast je již dlouhá léta široko známá svou přírodní rozmanitostí, kulturními vzácnostmi a také svou zvláštní geopolitickou polohou.

Patří sem

Jizerské hory a Krkonoše, vřesoviště a rybníky,

Český ráj, Lužické hory, Žitavské pohoří, minerální prameny Swieradow Zdroj a Cerniawa,

termální prameny v Cieplice,

Sněžka a Ještěd,

Nisa a Spréva,

Valdštejn a Frýdlant,

hornolužické Šestiměstí,

Půckler a Bad Muskau,

kostel Wang v Karpaczi,

kláštery Krzeszow a Ostritz,

pozoruhodná města Liberec, Jelenia Gora,

Gôrlitz a Bautzen s cennými uměleckými díly a stavbami,

hornolužické domky s podstávkou.

Rozloha (km^2)

počet obyvatel

ERN

11 291

1,6 milionu

česká část

3 545

479 tisíc

německá část

4 377

694 tisíc

polská část

3 369

446 tisíc

Největší město:

Liberec

102 tisíc obyvatel

Největší hustota obyvatel:

okres Zittau 319 na 1km^2

Nejvyšší hora:

Sněžka 1602 metrů

Nejvýznamnější řeka:

Nisa

Region

Historie

Příroda propůjčila našemu česko-polsko-německému pomezí jeho osobitou krásu, dějiny mu daly tisíciletý tok osudů lidí, rozkvétání i zániku plodů jejich práce, střídání kultur, soužití i rozpory, lásku i svár. Společným znakem však bylo nakonec vždy úsilí každé generace povznést získané dědictví a odevzdat je zvelebené svým nástupcům. Pohled zpět do dějin našeho regionu zachytí již v dávném pravěku stopy pobytu lidí. Později v době římské se tu projevil vliv keltských Bójů a na přelomu letopočtu germánských Markomanů. V důsledku stěhování národů zaujímají postupně od 6. století svá sídla Slované.

Hluboké hvozdy sahaly daleko do podhůří Lužických, Jizerských hor a Krkonoš a jen s velkými obtížemi je bylo možno překonat. Stmelujícím prvkem pro celou oblast se stal mladý raně feudální český stát, jehož panovníkům se od 11. století dařilo získat vliv na Lužici. Od roku 1076 ji držel určitou dobu kníže Vratislav, od roku 1158 král Vladislav. To se však již blížila velká kolonizační vlna, která postupně přiváděla i do těchto oblastí německé obyvatelstvo, takže ke starším slovanským osadám přibyly nové německé nebo vsi smíšené z příslušníků obou etnik. Objevily se tu i církevní instituce, jako například ženský cisterciácký klášter v Marienthalu u Žitavy (1234), komenda rytířského řádu johanitů v Dubě (Českém), o němž je první zmínka v roce 1291. K roku 1241 se dovídáme o hradu Lemberku v držení rodu Markvarticů, v roce 1278 získávají míšeňští Biberštejnové hrad Frýdlant s okolím, kde před tím vládli Ronovci. Již v roce 1238 se v písemných pramenech uvádí Žitava, které později udělil městská práva král Přemysl Otakar II. Za Jana Lucemburského a Karla IV. se celá Lužice stala natrvalo součástí českého státu.

V Lužici postupně vyrostla řada měst, z nichž nejdůležítější: Budyšín, Zhořelec, Žitava, Lubij, Kamenec a Lubaň se v roce 1346 spojila ve svaz zvaný Šestiměstí. Stal se významnou hospodářskou a politickou silou a měl čilé hospodářské styky s českým vnitrozemím, ale i se Saskem, Braniborskem a Slezskem. Jeho důležitost se projevila v době husitské, kdy zaujal jednoznačně protihusitský postoj. Důsledkem toho byla nejen účast na křižáckých výpravách do Čech, ale i řada husitských tažení do Lužice v letech 1427–1433.

V husitském období se poněkud uvolnily vztahy Lužice k Čechám, což trvalo i za Jiříka z Poděbrad a Vladislava Jagellonského. Když v roce 1526 nastoupil na český trůn Ferdinand I. Habsburský, šířila se již Německem rychle Lutherova reformace a během tří desetiletí se i Lužice stala většinou protestantskou. K většinou nekatolickým Čechám tak přibyla ve svazku českého státu i z velké části nekatolická Lužice a obě země stanuly v roce 1546 í v letech 1618–1620 v odboji proti Habsburkům. Společně také pocítily pomstu vítězů.

... historie

Třicetiletá válka (1618–1648) spojila osudy česko-lužického pomezí opět společnými válečnými útrapami, které sem přinášely armády všech válčících stran. Jak těsné bylo tehdy soužití Lužice a severních Čech je nejlépe patrné z toho, že ani po odtržení Lužice od českého státu a jejího připojení k Sasku v roce 1635, nejen že neustala sem směřující emigrace severočeského obyvatelstva, ale ještě se zvýšila v důsledku protireformačních opatření Habsburků po uzavření míru v roce 1648. Naši lidé tak zaplnili mezery způsobené válkou v lužických a slezských vsích a městech a již dříve příbuzenské, jazykové a kulturní propojení obyvatelstva na obou stranách tehdejších hranic trvalo i nadále.

V 18. a 19. století se na celém našem území rychle rozvíjela manufakturní a poté tovární zejména textilní výroba. Ani teď se však dějiny neobešly bez společně prožívaných válečných trampot. Kraj zažil několikeré průtahy pruských a rakouských vojsk ve válkách slezských za Marie Terezie, později průtahy armád za napoleonských válek, kdy zde v roce 1813 objížděl operační prostor i císař Napoleon. O padesát let později nastupovaly z Lužice pruské jednotky ke vpádu do Čech v roce 1866.

Tolik staletí, tolik válek, ale čas vždy zahladil vrásky lidského utrpení a na všech stranách posléze přetrvávaly památky snaživosti, pracovitosti a lásky zdejšího obyvatelstva. Co všechno pamatují zdejší venkovská hrázděná či roubená stavení, vesnické kostelíky, jako třeba ten ve Vsi u Frýdlantu z konce 15. století, nebo renesanční náhrobníky obdobných tvarů, jež nalezneme na Frýdlantsku, Žitavsku i Závidovsku, pocházející možná z dílen těchže mistrů kameníků!

Moderní doba svými komunikacemi zmenšila vzdálenosti, usnadnila vzájemné styky a propojila někdejší saskou-českou-pruskou část podhůří zdejších hor a napomohla v druhé polovině 19. století ještě výrazněji k vytváření ekonomicky spolupracujícího území i se vzájemným pohybem pracovních sil bez ohledu na tehdejší státní hranice. Tyto poměry se po určitou dobu udržely i po I. světové válce, než došlo k jejich přerušení.

Přírodní charakter každého kraje je dotvářen lidskou činností a je tedy také obrazem předchozího vývoje. Je typické pro náš region, že dějinný vývoj tu sehrál v převážné míře úlohu spojujícího a nikoliv rozdělujícího činitele.

Doc. PhDr. Rudolf Anděl, CSc.

Hlavní problémy regionu

Nízká produktivita států tvořících RVHP v souvislosti s jejich silným centralistickým řízením vedla zvláště v pohraničních oblastech k zaostalosti. Na základě společenských změn se pokusili po roce 1990 komunální politici, vědci a jiní odborníci popsat tento stav a navrhnout kroky k jeho zlepšení. Společnou diskusí byly poté zdůrazněny následující základní kroky:

Kooperace a svobodné kontakty obyvatel v hraničních oblastech vyžadují propustnou hranici. Pro rozvoj hospodářské spolupráce i pro turistické a kulturní vztahy je třeba v co nejkratší možné době vytvořit hraniční přechody.

Jednou z rozhodujících podmínek pro hospodářský a sociální rozvoj regionu je obnovení a zdokonalení stávající dopravní sítě (železnice, silnice, letecká doprava) a komunikací, které byly v minulosti přerušeny. Zvláště nutná pro region je výstavba dopravního spojení Liberec-Zittau.

Jednou z podmínek hospodářské prosperity je moderní telekomunikační síť. Je nutno vybudovat telefonní spoje a dálkovou výměnu dat mezi regiony.

Existenciální ekologické problémy úzce souvisejí s ozdravěním a zachováním čistoty ovzduší, vody a půdy. Špatný zdravotní stav obyvatelstva a zdevastované životní prostředí v důsledku neomezeného využití přírodních zdrojů je zapotřebí neprodleně a plynule odstraňovat na základě společně odsouhlasených koncepcí vývoje. Prioritu zde mají čistota řek Lužická Nisa, Mandava, Smědá a Medzianka, ozdravění ovzduší i sanace škod na životním prostředí především skládek škodlivých odpadů a oblastí devastovaných těžbou (haldy a vytěžené doly). Výrobu energie na hnědouhelné bázi ve všech třech zemích je nutné nově koncipovat a orientovat na využití moderních technologií a vyrobenou energii racionálně využívat. Budoucí energetická koncepce regionu si klade za cíl podporovat společnou evropskou Chartu energetiky.

Věda a vzdělání jsou nositeli veškerého rozvoje každé oblasti, a proto je nutno stávající vysoké školy hraničního regionu dále rozvíjet. Je nezbytné podporovat jejich spolupráci a přizpůsobit výuku a výzkum probíhajícím strukturálním změnám v jednotlivých zemích. Cílem je vytvoření Evropské univerzity v tomto regionu ve smyslu dosažení evropské úrovně studia, výuky a záměrů výzkumu.

V rámci zvýšení životních kvalit obyvatel regionu a jejich hostů je třeba v mezinárodním měřítku vytvořit podmínky pro místní rekreaci a cestovní ruch. Přitažlivý ráz krajiny v „trojzemí“, její kulturně historické hodnoty a vynucené strukturální změny v průmyslu a v zemědělství povedou ke zvýšenému využití cestovního ruchu z ekonomického hlediska.

V rámci mnohokulturních vztahů je nezbytné podporovat kontakty příslušníků různých národů a národnostních menšin popř. etnických skupin s vlastní kulturní identitou, dále pak rozvíjet jazykovou komunikaci, umění a folklór, divadlo a péči o společné kulturní dědictví.

Rozvoj a podpora v uvedených oblastech je předpokladem pro rozvoj hraničního regionu „Trojmezí“. Toto vyžaduje mnohostranné formy podpory ze strany zemí a států a Evropské unie a seskupení. Za účelem koordinace a prosazení těchto cílů je nutno vytvořit vhodné struktury a koordinační centrum.

Poslanci hraničního regionu tyto cíle rozhodně podporují. Budou prosazovat brzké uzavření bilaterálních smluv mezi třemi zúčastněnými státy. Na základě konvencí Rady Evropy o nadregionální spolupráci poslanci dále podporují urychlené schválení zákonů v těchto třech zemích.

Založení Euroregionu

Na základě existujících problémů vyplynula nutnost zahájení hranici přesahující spolupráce přímo v hraničním regionu.

Zřetelně se ukázalo, že půjde o komplikovaný proces, protože musí mezi sebou současně jednat na různých úrovních zástupci všech tří zemí, zástupci EU, poslanci, zainteresovaní zástupci pro porozumění národů a zástupci hospodářské sféry.

V regionu se vyskytli lidé, kteří se chtěli na tomto úkolu podílet.

Byli to především

pan Jiří Drda, primátor města Liberce,

pan Heinz Eggert, zemský rada Zittau,

pan Jerzy Nalichowski, vojvoda Jelení Gory.

Dohodli se v únoru 1991 na uspořádání zakládající konference v Zittau jako startu k hranici přesahující spolupráce. Mnozí účastníci mají tuto konferenci trvale v paměti jako „Konferenci trojzemí 23. – 25.05.1991“. Počet účastníků se pohyboval v jednotlivých dnech v rozmezí od 200 do 300 osob. Z množství osobností lze např. jmenovat předsedkyni tehdejšího českého parlamentu paní Dagmar Burešovou a premiéra České republiky pana Petra Pitharta.

Důležitým výsledkem tohoto setkání bylo vytvoření MEMORANDA všemi zástupci tří zemí, které nastínilo směr dalšího vývoje.

Záštitu nad touto konferencí převzali prezidenti jednotlivých států:

pan Václav Havel,

pan Richard v. Weizsäcker

a pan Lech Walesa.

... založení Euroregionu

Předpokladem pro vyřešení existujících úkolů byl nejdříve rozvoj struktur pro efektivní spolupráci.

V červnu 1991 byla svolána třístranná pracovní skupina.

Páni Miroslav Matušek (Jablonec n.N.),

Marian Szymanski (Bogatynia) a

Gerhard Watterott (Zittau)

vypracovali na základě zkušeností západoevropských pohraničních regionů s ohledem na specifické zdejší podmínky do července 1991 strukturní model, který je dodnes pracovním základem. Klíčovým bylo vytvoření hranici přesahujících dokumentů a zřízení sekretariátu.

Prostřednictvím podpory ze strany Saského ministerstva hospodářství a práce mohl sekretariát v září roku 1991 započít svou činnost v Zittau.

Dne 21.12.1991 se konalo v Zittau konstituující zasedání. Základním usnesením se stalo založení Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa.

V Horní Lužici/Dolním Sasku byla legitimně uznána ve dvou zasedáních (okresní radové pozdějších členů) dne 19.11. a 18.12.1991 ochota k hranici přesahující spolupráci a usnesením se na stanovách bylo dokonáno založení regionálního svazku KOMMUNALGEMEINSCHAFT EUROREGION NEISSE – SEKTION BR DEUTSCHLAND. Prvním předsedou se stal pan zemský rada Biele, který po povolání pana zemského rady Eggerta do Saského ministerstva vnitra převzal vedení tohoto procesu. Vedoucím německého sekretariátu se stal pan Gerhard Watterott.

Na české straně dne 28.8.1991 došlo k založení EUROREGIONU NISA – regionálního sdružení měst a obcí severních Čech. K zakladatelům tohoto sdružení se záhy připojila řada dalších měst a obcí a dne 20.12.1991 se uskutečnilo první řádné zasedání členů Euroregionu Nisa. Předsedou sdružení byl zvolen pan Václav Pohl, starosta Rumburku, jako člen presidia byl zvolen primátor Liberce pan Jiří Drda. Sekretářem české části ERN byl jmenován pan Miroslav Matušek, od října 1992 v této funkci pokračoval pan Jaroslav Zámečník.

Na polské straně dne 8. listopadu 1991 se uskutečnila v Jelenie Goře první konference polských obcí, které měly zájem o vznik Euroregionu v příhraniční česko-polsko-německé oblasti. Na této konferenci se kromě jiného uskutečnila volba desetičlenné reprezentace do budoucí třístranné rady Euroregionu. Přítomní rozhodli, že představitelem polské strany v třístranném presidiu Euroregionu bude pan Jerzy Nalichowski, vojvoda jeleniohorský. Funkcí stálého koordinátora v sekretariátu Euroregionu za polskou stranu byl pověřen pan Jacek Jakubiec. Dne 30.června 1992 se uskutečnilo v Jelenie Goře zakládající zasedání, které založilo Stowarzyszenie Gmin Polskich EUROREGIONU NYSA. Předsedou sdružení byl zvolen pan Franciszek Zaborowski, starosta města a gminy Bogatynia.

Hranice přesahující spolupráce

Euroregion Neisse-Nisa-Nysa je dobrovolné zájmové sdružení obcí, měst a okresů. Jejich spolupráce spočívá na zásadách rovnoprávnosti, vyjádřených „Evropskou rámcovou úmluvou o spolupráci přesahující hranice mezi územními celky a orgány,“ přijatou Radou Evropy v roce 1980. Po právní stránce toto sdružení nemá vlastní právní subjektivitu.

Členové Euroregionu usilují o rozvoj vzájemné

■ spolupráce v otázkách územního plánování a uspořádání,

■ o zachování a zlepšování životního prostředí,

■ o zvyšování životní úrovně obyvatel,

■ o rozvoj a zlepšení infrastruktury přesahujících hranice,

■ o rozvoj spolupráce při likvidaci požárů a přírodních katastrof,

■ o rozvoj veřejnědopravního pohraničního styku a turistiky,

■ o rozvoj kultury,

■ o zlepšování mezilidských vztahů,

■ spolupráce v sociální a humanitární oblasti,

■ vyřizování občanských stížností v hranice přesahujících případech.

Cílem Euroregionu je na regionální úrovni napomáhat všem činnostem, které povedou k zapojení všech zúčastněných zemí do Evropské unie.

EUROREGION je instituce, která je

■ výlučně demokraticky organizované hranici přesahující zájmové sdružení

■ platforma pro nejrozdílnější hranici přesahující procesy

■ komunikační místo

■ místo, na které se mohou obracet interní nebo externí partneři (občané, zástupci zájmových sdružení, úřady, vlády, EU)

EUROREGION není:

■ nástrojem, který může krátkodobě odstranit strukturní nedostatky této oblasti

■ hospodářsky podporovaná společnost

■ pobočka EU nebo zařízení vytvořené na požadavek EU

■ úřadem s výsostnými úkoly.

V této souvislosti je možno vidět hlavní význam Euroregionu v řešení obecních a okresních hranice přesahujících úkolů, například zpracování hranice přesahujících koncepcí, koordinace projektů nebo schopnosti organizovat činnosti překračující hranice.

Sekretariát SRN:

Kommunalgemeinschaft EUROREGION NEISSE

Bahnhofstrasse 30 027 63 Zittau

tel: 00493583522517

fax: 00493583522524

Sekretariát ČR:

Regionální sdružení EUROREGION NISA

Nám.Dr.Beneše 26, 460 75 Liberec

tel: 004248311541

fax: 004248311540

Sekretariát PR:

Stowarzyszenie gmin polských EUROREGIONU NYSA

Ul. Wolnosci 2 58500 Jelenia Gora

tel: 00487522045

fax: 00487522045

Chronologie

jaro 1991

přípravná dvou a třístranná jednání komunálních politiků

23. – 25. května 1991

mezinárodní konference v Zittau

léto 1991

zakládání jednotlivých komunálních sdružení

podzim 1991

proces institucionalizace, vypracování základních dokumentů spolupráce.

21.12.91 Zittau, 1. zasedání Rady

zaiožení Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

29.2.92 Liberec, 2. zasedání Rady

schválení akčního programu, diskuze k členství v pracovním společenství „Evropských hraničních regionů“, rozhodnutí o zaslání žádostí na otevření hraničních přechodů Zittau/Porajow a Porajow/Hrádek n. N. k jednotlivým vládám, odsouhlasení loga Euroregionu

27.4.92 Zittau, zasedání Presidia

porada k akci logo Euroregionu, videofilmu, spolupráci vysokých škol, sympózium soudců a státních zástupců

27.6.92 Lázně Libverda, otevřené zasedání Presidia

stanovení možností hospodářské spolupráce

8.7.92 Liberec, zasedání Presidia

porada k hospodářské politice, stav prací na akčním programu, koncept rozvoje Euroregionu, studie o zdravotním stavu obyvatelstva Euroregionu

24.9.92 Jelenia Góra, zasedání Presidia

porada o možnostech dálkového vodovodu Jizerské hory/Krkonoše – Německo, letiště Rothenburg

24.10.92 Jelenia Góra, 3. zasedání Rady s účasti přizvaných představitelů EUREGIO.

vyjádření vůle v problému hraničních přechodů, rozhodnutí o pokračování v akčním programu, usnesení k členství v pracovním společenství Evropských hraničních regionů

16.12.92 Zittau, zasedání Presidia

porada k založení překladatelského střediska v Hrádku n.N., zhodnocení činnosti pracovních skupin, společné ocenění dosavadní práce Euroregionu

12.02.93 Rumburk, zasedání Presidia

diskuze k činnosti pracovních skupin, hraniční přechody, hranice přesahující čištění odpadních vod

14.5.93 Karpacz, zasedání Presidia

kritika výsledků pracovních skupin, vyhodnocení členských dotazů k problémům a úkolům Euroregionu, podtržení nezbytnosti informačního periodika a vymezení možností jeho vydávání

2.9.93 Görlitz, zasedání Presidia

sestavení zprávy ke stavu prací na konceptu rozvoje, energetická studie, diskuze k prioritám při otevírání hraničních přechodů

25.9.93 Kamenz, 4. zasedání Rady

diskuze k prioritním projektům v rámci konceptu rozvoje jako návrh na podporu z programu INTERREG II, diskuze k otevření hraničních přechodů Zittau/Porajow a Porajow/Hrádek n.N.

20.11.93 Jelenia Góra, 5. Zasedání Rady

návštěva městské prodejní výstavy v Jelenie Goře, rozhodnutí o seznamu priorit konceptu rozvoje

3.2.94 Liberec, zasedání Presidia

diskuze ke konceptu rozvoje, k činnosti pracovních skupin, ke spalovně odpadu v Hirschfelde a k projektu „Genofond Jizerských hor“

19.3.94 Jablonec n.N., 6. zasedání Rady

zpráva o činnosti sekretariátu, usnesení o rámcové dohodě o hranici přesahující spolupráci, rozhodnutí o vypracování strukturního modelu na realizaci projektů z programu INTERREG II/Nová hospodářská linie EU, rozhodnutí o zřízení „Ceny Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“ ve sportovních a jiných soutěžích, rozhodnutí o vytvoření samostatné skupiny „Sport“ a „Turistika“

Představitelé Euroregionu

Organizační schema

Oblast činností

Euroregion Nisa je jedním z několika komunálních hranice přesahujících zájmových sdružení, které vznikly po roce 1990 na východní hranici Evropské unie. Vedle rozdílných organizačních struktur se Euroregion Nisa liší od podobných sdružení především působením na rozhraní tří států.

Od samého počátku díky nepochybně obtížné konstalaci (rozdílné správní roviny a kompetence včetně velké možnosti konfliktu zájmů) byla zapotřebí velmi intenzivní práce a především vysoká připravenost ke spolupráci mezi státní a komunální úrovní tak jako i mezi veřejnými a privátními organizacemi.

Nezbytným předpokladem úspěšné realizace projektů je atmosféra důvěry, akceptování a tolerance.

Následující představení jednotlivých projektů má za cíl doložit na praktických příkladech spíše smysl hranice překračující spolupráce v oblasti Euroregionu Nisa. Výčet jednotlivých projektů není zcela úplný.

Oblasti činností

životní prostředí a energetika

regionální plánování

infrastruktura a doprava

vzdělávání

spolupráce vysokých škol

ochrana před katastrofami,

bezpečnost a zdravotnictví

turistika a sport

hospodářství

ochrana památek, kultura a historie

poznávací a setkávací akce

a řada dalších aktivit.

... životní prostředí a energetika

- Výměna informací o stavu a druhu instalovaných měřících zařízení, vytyčení míst možností zmapování

- Zkoumání variant čištění komunálních odpadních vod v Hrádku n.N. s možnostmi převádění odp. vod do čističky v Zittau nebo výstavby vlastního čistícího zařízení

- Zkoumání možnosti odvádění komunálních odpadních vod ze Seifhennersdorfu do čističky ve Varnsdorfu a technických podmínek k odvádění odpadních vod z Rumburku přes německé území

- Vypracování projektu „Zlepšení čistoty pohraničních toků severních Čech/Saska (Rumburk, Varnsdorf, Hrádek n.N. a Krompách)

- Projednávání problematiky odpadních vod v oblasti Görlitz, především při konání sympózia „Čistá Nisa“ ve dnech 23. – 25.3.1994

- Plánování společných německo-polských systémů čištění odpadních vod v povodí Nisy v místech Deschka Zodel/Piensk a Lodenau/Sobolice

- Vyhodnocení variant odebírání tepla z elektrárny Turow

- Studie využití tepla z elektrárny Turow pro města Liberec, Jablonec, Hrádek n.N., Chrastava, Frýdlant, Varnsdorf a Rumburk

- Hranice přesahující ekologicko – energetický koncept regionu Sasko/Čechy/Dolní Slezsko

- Projekt nového vedení 110kV pro oblast Šluknovská z Hrádku n.N. přes německé území

- Spolupráce v oblasti přirozeného znovuzalesnění a zachování dosud existujících přirozených lesních společenstev Jizerských hor a Krkonoš podle projektu CHKO Jizerské hory „Záchrana genofondu dřevin“ a výsadba sazenic stromků

- Roční odborné setkání Saského lesnického svazu ve dnech 29. – 30.10.1993 s českými a polskými účastníky

- Workshop „Hranice přesahující opatření k problému poškozování životního prostředí“ dne 25.6.1992 v Görlitz

- Euroregioriální konference o životním prostředí BRD/Polsko/Česká republika ve dnech 27. – 29.9.1992 v Zittau

- Polsko-saský praktický seminář na téma zkoumání ekologicky zničených půd – prostor (Jelenia Gora, listopad 1993)

...regionální plánování

- Spolupráce v oblasti prostorového plánování

- Příprava vytištění topografické mapy celého regionu v měřítku 1:100 000

- Vydání správní mapy Euroregionu v měřítku 1:200 000

- Vypracování analýzy všech tří částí Euroregionu do jednotné mapy 1:200 000 se společnou tříjazyčnou legendou

..doprava a infrastruktura

- Otevření hraničních přechodů Zittau-Porajow/Porajow-Hrádek n.N., Hrádek-Hartau, Dolní Poustevna-Sebnitz, Jiříkov-Ebersbach, Ludwigsdorf-Jendrzechovice, Podroze-Piensk.

- Plánování německo-polského letiště v Rothenburgu

- Vypracování základních materiálů o prioritních variantách k otevření dalších hraničních přechodů a to z komunálního pohledu

- Zřízení autobusové linky mezi Górlitz a Zgorzelec a turistické trasy do Karpacz

- Vytyčení trasy k výstavbě rychlostní silnice Liberec-Zittau-Lobau-Vießenberg

- Vypracování projektu obchvatu Rumburk-Neugersdorf a vytyčení trasy

- Vypracování projektu obnovení železničního spojení Jelenia Gora-Liberec včetně ozubnicové dráhy Tanvald-Kořenov

...vzdělávání

- Jazykové kursy němčiny pro polské občany v Bogatynii a jazykové kursy pro české občany v Hrádku n.N. 1992/1993

- Poznávací cesta žáků do Evropského parlamentu do Štrasburku ve dnech 12. – 15.10.1992

- Pilotní projekt „Společně krok za krokem“ obsahující vzdělávání jazykové, politické a v oblasti počítačové techniky za účasti české, polské a německé mládeže v Görlitz a Zittau 1993/1994

- Vypracování certifikátu „Čeština“ jako podkladu pro nabídky vzdělávání v Německu v podobě společné akce saských národních vysokých škol, Mezinárodního vysokoškolského institutu Zittau a saských Euroregionů

- Koncept „Gymnázium Rothenburg“ (možnost přijetí polských gymnazistu)

- Výměna žáků a učňů od roku 1992 v oborech zemědělství a hospodářství mezi partnerskými školami  Frýdlant – Střední zemědělská škola, Jelenia Góra, Odborná škola ekologická, zemědělská a veterinární, Zemědělský svaz Horní Lužice e.V., vzdělávací středisko v agrární technice Rosenheim

- Seminář německých, českých a polských učitelů ve dnech od 10. – 13.4.1992 v Oybině

- Odborné setkání „Být fit pro Evropu – hospodářská spolupráce“ ve dnech 20. – 21.05.1992 v Oybině

- Konference učňu a učitelů Euroregionu Nisa (Przesieka 26. – 30. 10. 1992)

- Informační akce k asociační dohodě Evropské unie s Polskem a Českou republikou dne 16.06.1992 v Zittau

- Informační cesta českých občanů do Bonnu (ministerstva, zasedártí parlamentu-Bundestag) ve dnech 20. – 22.10.1993

...spolupráce vysokých škol

- Založení střediska pro koordinaci výzkumu na vysokých školách v Euroregionu Nisa; HTWS Zittau/Görlitz (FH) – VŠST Liberec – Akadémia Ekonomiczna Jeienia Góra

- Zřízení a zahájení činnosti Mezinárodního vysokoškolského institutu Zittau od 15.12.1993

- Vytvoření počítačového propojení mezi vysokými školami BRD/Polsko/ČR.

- Zřízení databanky životního prostředí

- Značná řada konferencí a sympozií Jelenia Gora, Liberec, Zittau

...ochrana před katastrofami, bezpečnost, zdraví

- Smlouva o pomoci při požárech mezi Hrádkem nad Nisou a Zittau

- Vytypování požární techniky, která může být přeshraničně využita při požárech

- Vytvoření hranice přesahujícího systému vyhlášení poplachu

- Konání společných cvičení hasičů Euroregionu

- Společné akce sportovního a rekreačního charakteru příslušníků hasičských sborů

- Seminář státních zástupců a prokurátorů ve dnech 29. – 30.9.1992

- Zpracování studie „Zdravotní stav obyvatelstva v Euroregionu Nisa v souvislosti s poškozením životního prostředí“ v rámci pracovní skupiny č.6 Euroregionu Nisa za spolupráce Zemského statistického úřadu v Sasku a HTWS (VŠ Zittau/Görlitz) a Saského státního ministerstva zdraví a sociálních věcí

- Německo-polské sympózium „Vysoký krevní tlak a ledvinová onemocnění“ ve dnech 05. – 07.05.1994 v Görlitz

- Nabídka technické výpomoci německých nemocnic pro polské a české nemocnice

- Spolupráce spolků tělesně postižených občanů

- Spolupráce veterinářských orgánů a služeb

- Seminář na téma: Ochrana rozšiřování nemoci AIDS

...turistika, sport

- Vydání mapy Euroregionu nakladelstvím Euroverlag

- Společné semináře k otázkám rozvoje turistiky, marketingu, tvorba produktu a jiná témata 1992/93

- Společný stánek na Mezinárodní turistické burze v Brně 1993

- Každoroční pořádání Turistické burzy v Görlitz

- Zpracování hranici přesahujícího turistického průvodce 1994

- Příprava společného seznamu ubytovacích kapacit ERN

- Euroregio-sportovní slavnost, Hoyerswerda 1992

- Euroregionalliga, kolová 1993/1994

- Eurotriatlon v trojzemí 1992/1993/1994

- Mezinárodní fotbalový turnaj dorostu, Oberseifersdorf od 17. – 19.06.1994

- Fotbalový turnaj dorosteneckých celků Euroregionu v Zittau, 1993/1994

- Běžecká liga Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa 1993

- Halový turnaj v házené v rámci Euroregionu, Zittau 1993

- Mezinárodní sportovní podzimní slavnost v lehké atletice v Zittau,1993

- Fotbalová soutěž škol Bogatynia/Hrádek n.N./Zittau 1993

- Mistrovství v žáků v alpských disciplínách (lyžování) v Harrachově 1994

- Sasko-české dny orientačního běhu 94

- Sportovní hry Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa 1994 v Spitzkunnersdorf

- Mezinárodní pohár v pozemním hokeji Jonsdorf, 1994

- Snahy o zprovoznění turistických pěších hraničních přechodů v Krkonoších a Jizerských horách.

...hospodářství

- Vypracovani konceptu rozvoje Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

- Založení Společnosti eurotransferu a poradenství Neisse, GmbH. s nasledující nabidkou poskytnutí služeb:

-transfer technologií

-podpora inovace

-podpora existenčním zakládání

-navazani styků v oblasti regionalní a hranici přesahující hospodařské kooperace

- Plánovaní založení “Business a Innovation Centre“

- Spolupráce průmyslových a obchodních komor

- Zřízení kontaktní kanceláře řemeslnické komory Saska v Liberci

- Organizace nejrůznejších veletrhů a výstav

- Vypracování hranici přesahujících katalogů podniků

- Vydání časopisu Nisa-Neisse-Nysa-Report hospodářskou komorou v Liberci

- Konzultační setkání představitelů obchodu, politiky a vědy na téma možnosti rozvoje ekonomické spolupráce v Euroregionu Nisa (Zgorzelec 25. 11. 1993).

...ochrana památek, kaltura, historie

- Odborná schüzka „Instalace historických výtvorů ze dřeva“ 20.05.1992 v Zittau

- Projekt „Zachování památek lidové architektury“

- Projekt „Centrum setkávání v trojzemľ Grosshennersdorf.

- Europera/Studentský orchestr

- Spolupráce divadel

- Spolupráce muzeí

- Příprava kulturního a uměleckého průvodce

- Výstavy, např. polských malířů v Görlitz/Zittau 1993

- 1. Sympozium historiků Euroregionu Nisa 1993 v Zittau

- 2. Sympozium historiků Euroregionu Nisa 1994 v Milkowě

- Koncepce polsko-německého střediska ochrany památek

- Mezinárodní výstava v přírodě keramicko-řezbářská v Bolestawcu

- Noční hudební slavnosti v přírodě na Górze Szybowcové v Ježowie, září 1992, 1993

...poznávací a setkávací akce

- Německo-polské setkání dětí ve dnech 18. – 20.06.1993 v Zittau/Bertsdorf

- 6. německo-polské setkání mládeže ve dnech 05. – 17.09.1993 v pohoří Biezszady

- 7. německo-polské setkání mládeže ve dnech 17. – 24.10.1993 v Bad Muskau

- Rekreační dny pro děti ze sociálně slabých rodin ve dnech 18. – 31.07.1993 v Bretenbrunn/ pohoří Westerz

- Letní mezinárodní dny ve Sloupu ve dnech 26. – 31.07.1993

- Historická exkurze dětí „Po staré Gabler-cestě“ dne 21.07.1993 v Žitavském pohoří

- Mezinárodni den dětí v Hrádku nad Nisou, 1993

- Jeleniohorská ekologická setkání (červen 1993)

- Ekologická střediska mládeže „NATURAMY“ Šwieradów Zdrój, červen 1994

- Zimní setkání německých a českých dětí a mládeže ve dnech 20. – 23.02.1994 ve Waltersdorfu

- Akce pro žáky „ekologicky se učit“ ve dnech 14. – 17.03.1994 v Hainewalde

- Setkání polských, českých a německých žen 25.02.1994 v Zittau

- Výměna mládeže Weisswasser-Semily 14. – 18.03.1994

- Mezinárodní setkání žáků „ Projekt redukování násilí v běžném školním dni“ od dubna do prosince 94 v Zittau/Hrádek n.N.

- Konference na téma statistiky v Euroregionech (Jelení Hora, květen 1994)

- Studijní výjezd do švýcarsko-francouzsko-německého Euroregionu „Górny Ren“ – Horní Rýn

...další aktivity

- Spolupráce v oblasti statistiky

- Vytvoření pracovního společenství „Euroregiony  –  archivní kontakty“

- Založení překladatelského střediska v Hrádku nad Nisou

- Spolupráce s vlámským společenstvím a Euroregionem Maas-Rhein

- Spolupráce se Spolkovou nadací životního prostředí při budování efektivnějších hranice přesahujících struktur

- Vytvoření videofilmu „Euroregion Nisa“

- Vydání informační skládačky o Euroregionu Nisa

- Vydání kalendáře Euroregionu Nisa s informacemi

- Vydání obrazového kalendáře Euroregionu Nisa

Vize

(*)...Hranice jsou „jizvami historie“. Spolupráce přesahující hranice napomáhá tyto nevýhody zmírňovat. Překonává národní okrajové polohy pohraničních oblastí a zlepšuje životní podmínky zdejšího obyvatelstva. Má zasahovat do všech kulturních, sociálních, hospodářských a infrastrukturních oblastí života. Důležitá je znalost sousedů a porozumění pro ně, tak jako vybudování vzájemné důvěry.

Mnohotvárnost problémů a možností (šancí) na obou stranách hranic v Evropě činí hranice přesahující spolupráci nepostradatelnou. Ta napomáhá realizovat národně právní zásady a regionálně přehlednou oblast: spolupráce veřejně právních instancí na nižší úrovni než je státní a spolupráce různých skupin obyvatelstva přes státní hranice podporuje mír, svobodu, bezpečnost a dodržování lidských práv. Pohraniční regiony tak představují stavební kameny a mosty evropského sjednocovacího procesu v zájmu společného života evropských národů a menšin.

Při hranice překračující spolupráci je rovněž neodmyslitelná subsidiarita a partnerství mezi evropskou, národní, regionální a lokální úrovní. Pozitivní zkušenosti z praktické a občanům blízké přeshraniční spolupráce uvnitř Evropské unie a Radě Evropy jsou použitelné i pro rostoucí spolupráci se státy střední a východní Evropy i mezi nimi...

...Cílem hranici přesahující spolupráce v euroregionech je odstranění překážek a rozdělujících faktorů v těchto regionech, konečně i překonání hranice popř. pokles jejího významu až ke správní hranici. V pokračující evropské integraci a rozvíjející se hospodářské spolupráci musí také lidé v pohraničních oblastech moci požadovat své právo na rovnocenné životní podmínky v této nové Evropě. „Lidskou tvář“ evropské politiky lze nejlépe dokázat tam, kde je vůle ke spolupráci životně důležitá a praktikována: v pohraničních regionech. Zde musí pokračovat odstraňování bariér a musí se změnit život „zády k druhému“ v soužití „čelem k druhému“.

Nikde jinde jako v pohraničních regionech sousedních zemí není pro každého tak viditelná nutnost překonat omezující národně státní pravidla (směrnice). To, co je pro „vnitrozemského“ člověka často pouze „evropskou teorií“, znamená pro občana žijícího v pohraniční oblasti každodenní praktickou zkušenost. On musí trpět následky hranice a přeje si tedy odstranění důvodu vzniku jeho problémů. Ochota občanů, obcí a regionů hledat společně hranici přesahující řešení neobsahuje úmysl narušit suverenitu státu. Mají být překonány pouze „jizvy historie“, obyvatelstvu má být umožněna lepší spolupráce, ve všech oblastech života uskutečněna myšlenka „Evropa občanů“...

...Jako organizační nástroje se nabízí prostřednictvím vlastní iniciativy pohraničních regionů následující možnosti řešení:

■ vypracování hranici přesahujících konceptů pro euroregiony, které zahrnují veškeré oblasti lidského soužití. Tyto slouží jako podklad pro realizační programy (operační programy), opatření a projekty až k jejich hranici přesahující realizaci,

■ zohlednění principu subsidiarity také pro přeshraniční spolupráci, kterému musí být vymezen v rámci státních oprávnění vlastní realizační prostor,

■ vytvoření hranici přesahující organizace s vlastním finančním objemem ze zdrojů samotných regionů,

■ vlastní iniciativa a vlastní prostředky jako předpoklad pro podporu zvenku,

■ účast občanů při slyšeních, hranici přesahující poradenství pendlerů a vypracování společných map, textů, statistik atd.,

■ získání právně akceptovatelných výkonných adresátů a jednání schopných smluvních partnerů jako předpokladu k získání a spravování finančních prostředků (otázka právní závaznosti, důkazu o využití, atd.)...

(*) EVROPSKÁ CHARTA HRANIČNÍCH A HRANICE PŘESAHUJÍCÍCH REGIONŮ nové znění ze zasedání Asosiace pohraničních evropských regionů, listopad 1994,Terst.

Přílohy

Členové Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Členy Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa jsou tři níže uvedená sdružení. Individuální členství každé strany v těchto sdruženích je jejich vnitřní věcí.

Komunalgemeinschaft

EUROREGION NEISSE,

Sektion BRD e.V.

Regionální sdružení

EUROREGION NISA

Stowarzyszenie

Gmin Polskich

EUROREGIONU NYSA

Členy Komunalgemeinschaft EUROREGION NEISSE, Sektion BRD e.V. jsou okresy Lobau-Zittau, Niederschläsischer Oberlausitzkreis, Bautzen, Hoyerswerda, Kamenz a svobodné město Görlitz.

Členy Regionálního sdružení EUROREGIONU NISA jsou obce a města: Albrechtice v J.h., Bedřichov, Bílá, Bílý Kostel, Blíževedly, Bozkov, Brniště, Bulovka, Cetenov, Chotyně, Chrastava, Chřibská, Cvikov, Černousy, Česká Lípa, Český Dub, Čtveřín, Desná, Doksy, Dolní Podluží, Dolní Poustevna, Doubice, Dubnice, Frýdlant, Frýdštejn, Habartice, Harrachov, Hejnice, Heřmanice, Hlavice, Hodkovice n.M., Horní Podluží, Horní Řasníce, Hrádek nad Nisou, Hrubá Skála, Jablonec n.N., Jablonné v Podj., Janov nad Nisou, Jílové u Držková, Jiřetín pod Jedl., Jiříkov, Josefův Důl, Kamenický Šenov, Karlovice, Kobyly, Kořenov, Krásná Lípa, Krásný Les, Kravaře v Čechách, Krompach, Kryštofovo Údolí, Křižany, Kunratice u Cvikova, Lázně Libverda, Liberec, Lipová u Šluknova, Líšný, Lobendava, Loužnice, Lučany nad Nisou, Maršovice, Mimoň, Mírová pod Kozákovem, Mníšek, Nové Město pod Smrkem, Nový Bor, Ohrazenice, Okrouhlá, Oldřichov v Hájích, Osečná, Paceřice, Paseky nad Jizerou, Pěnčín, Pertoltice, Plavý, Polevsko, Proseč pod Ještědem, Příšovice, Radčice, Radimovice, Rádlo, Rokytnice nad Jizerou, Rumburk, Rybniště, Rychnov u Jablonce nad Nisou, Rynoltice, Semily, Skalice u České Lípy, Skuhrov, Sloup v Čechách, Smržovka, Soběslavice, Sosnová, Staré Křečany, Stráž nad Nisou, Stráž pod Ralskem, Stvolníky, Svijanský Újezd, Sychrov, Šimonovice, Šluknov, Tanvald, Turnov, Varnsdorf, Velké Hamry, Višňová u Frýdlantu, Vlastiboř, Všelibice, Záhoří, Zahrádky u České Lípy, Zákupy, Zlatá Olešnice, Žďárek, okresní hospodářská komora Liberec, okresní úřad Česká Lípa, okresní úřad Děčín, okresní úřad Jablonec nad Nisou, okresní úřad Liberec a okresní úřad Semily.

Členy Stowarzyszenie Gmin Polskich EUROREGIONU NYSA jsou města Boleslawiec, Jelenia Góra, Karpacz, Kowary, Lubaň, Świeradów Zdrój, Szklarska Poroba, Wojcieszów, Zawidów, Zgorzelec, město a gmina Bogatynia, Gryfów ŚI., Lešna, Lubawka, Lubomierz, Mirsk, Nowogrodziec, Pieňsk, Węlgliniec, Wleń, gmina Janowice Wielkie, Ježów Sudecki, Kamienna Góra, Marciszów, Mystakowice, Olszyna, Osiecznica, Platerówka, Podgórzyn, Przewóz, Siekierczyn, Stara Kamienica, Sulików, Zgorzelec.

Rámcová dohoda o spolupráci Euroregionu Nisa

Euroregion Neisse-Nisa-Nysa (dále jen Euroregion) je dobrovolné zájmové sdružení obcí a okresů v prostoru Trojzemí, tj. hraničních oblastí mezi Českou republikou, Spolkovou republikou Německo a Polskou republikou, které vzniklo na základě iniciační konference „Dreilándereck“ (Zittau 23. – 25. května 1991).

Euroregion byl založen za účelem podpory rozvoje těchto oblastí formou vzájemné, hranice států přesahující spolupráce.

Spolupráce spočívá na zásadách rovnoprávnosti, vyjádřených „Evropskou rámcovou úmluvou o spolupráci přesahující hranice mezi územními celky a orgány,“ přijatou Radou Evropy v roce 1980.

§ 1

Cíle

(1) Euroregion podporuje v pohraničních územích rozvoj zejména v těchto oblastech činnosti:

a) spolupráce v otázkách územního plánováni a uspořádání,

b) zachování a zlepšování životního prostředí,

c) zvelebování hospodářství a vyrovnání životní úrovně,

d) výstavba a přizpůsobení infrastruktur přesahujících hranice,

e) spolupráce při likvidaci požárů a přírodních katastrof a spolupráce při zásobování v nouzových stavech,

f) spolupráce v rozvoji veřejnědopravního pohraničního styku a turistiky,

g) kulturní výměna a péče o společné kulturní dědictví,

h) zlepšování možnosti mezilidských styků,

i) spolupráce v humanitární a sociální oblasti,

j) zpracovávání občanských stížnosti v případech přesahujících hranice.

(2) Euroregion podporuje v rámci svých možností zájmy obcí, okresů i aktivity jednotlivců, které odpovídají rozvojovým cílům regionu.

(3) Cílem Euroregionu je na regionální úrovni napomáhat všem činnostem, které povedou k zapojení všech zúčastněných zemí do Evropské unie.

(4) Euroregion podporuje uzavírání mezistátních smluv, vedoucích k závazné spolupráci přesahující hranice.

§2

Právní postavení

(1) Euroregion je dobrovolné zájmové sdružení českých, polských a německých obcí a okresů v jeho prostoru. Spolupráce je zaměřena na sladění rozhodujících postupů v souladu s cíli Euroregionu Nisa.

(2) Všechny orgány Euroregionu pracují v rámci právních norem svých zemí.

(3) Financování je zaměřeno na určité projekty a řídí se zvláštními dohodami.

(4) Sdružení nemá vlastní právní subjektivitu v souladu s právními předpisy zúčastněných zemí.

§3

Územní vymezení a struktura

(1) Členy Euroregionu jsou sdružení (svazy) jednotlivých zemí:

z české strany: Komunální sdružení EUROREGION NISA – severní Čechy a okresní úřady Liberec, Jablonec nad Nisou, Česká Lípa, Semily a Děčín

z německé strany: Kommunalgemeinschaft EUROREGION NEISSE, Sektíon BRD e. V.,

z polské strany: Stowarzyszenie Gmin Polskich EUROREGIONU NYSA.

Individuální členství každé strany v těchto sdruženích je jejich vnitřní věcí.

(2) Změny v členství v jednotlivých částech regionu se dávají ostatním partnerům na vědomí vč. územního vymezení a změn.

(3) Založení Euroregionu bylo dohodnuto delegáty tří stran na prvním zasedání 21.12. 1991 v Zittau.

§4

Název, sídlo, a znak

(1) Název Euroregionu zní: Euroregion NEISSE-NISA-NYSA.

(2) Sídlo Euroregionu je totožné se sídlem výkonného orgánu (sekretariátu).

(3) Současné sídlo Euroregionu je v Zittau.

(4) Všechny tři strany mohou používat zkrácený název Euroregionu ve vlastní řeči.

(5) Euroregion používá grafický symbol dle připojených vzorů. Ochrana názvu a znaku je záležitostí jednotlivých členů Euroregionu.

§5

Práva a povinnosti členů

(1) Členové Euroregionu vyjadřují svou vůlí přátelsky a spolehlivě se dohodnout o záměrech přesahujících hranice.

(2) Členové Euroregionu jsou povinni podílet se na financování činnosti Euroregionu v dohodnuté výši a formě.

§6

Orgány

(1) Orgány Euroregionu jsou:

a) Rada Euroregionu,

b) Presidium Euroregionu,

c) Sekretariát Euroregionu,

d) Pracovní skupiny Euroregionu.

(2) Rada Euroregionu (dále Rada) je nejvyšším orgánem Euroregionu.

(3) Rada rozhoduje o zřízení a způsobu vedení společného finančního fondu a o podmínkách jeho využívání.

(4) Zasedání Rady jsou veřejná, pokud Rada nerozhodne jinak.

(5) Rada může ke svým zasedáním přizvat s hlasem poradním:

a) členy legislativních orgánů všech úrovní všech tří zúčastněných stran,

b) členy Evropského parlamentu,

c) představitele jiných významných subjektů, kteří mohou být Radě nápomocni při řešeni konkrétních problémů.

(6) Jednání Rady se řídí příslušným jednacím řádem.

(7) Rada je třicetičlenná. Každá strana je v Radě zastoupena deseti mandáty.

(8) Způsob volby delegátů do Rady je vnitřní záležitostí každé strany.

(9) Presidium Euroregionu (dále Presidium) je tvořeno třemi členy Rady v paritním zastoupení po jednom z každé části Euroregionu. Presidium může být rozšířeno o dalšího zástupce každé ze stran vyjmenovaných v §3 odst.1 a zároveň o osoby vykonávající stálé kordinační a výkonné funkce pro každou ze stran, a to s hlasem poradním.

(10) Sekretariát Euroregionu (dále Sekretariát) je administrativním orgánem sdružení. Je tvořen trojstranným konsiliem sekretářů, kteří reprezentují zúčastněné strany a pro výkon své funkce mají plnou moc.

(11) Sekretáři pracují paralelně bez vzájemné podřízenosti. Nadřízenými jednotlivých sekretářů jsou výkonné orgány jednotlivých členů uvedených v §3 odst. 1.

(12) Současným sídlem Euroregionu je Zittau. Německá strana určuje osobu zodpovědnou za vnitřní provoz a rovněž přejímá odpovědnost za základní prostředky a vybavení sekretariátu.

(13) Sekretariát se zúčastňuje jednání presidia a Rady Euroregionu.

(14) Sekretariát koordinuje činnost pracovních skupin Euroregionu (dále jen pracovních skupin) a vyřizuje administrativní záležitosti týkající se orgánů Euroregionu.

(15) Činnost sekretariátu se řídí příslušným jednacím řádem.

(16) Pracovní skupiny řeší odborné problémy v rámci jednotlivých činnosti Euroregionu a vypracovávají návrhy a doporučení pro Radu. která je schvaluje a jejich realizaci dále prosazuje.

(17) Pracovní skupiny se ustavují a ruší rozhodnutím Rady.

§7

Přijímání usnesení

(1) Usnesení přijímá pouze Rada a Presidium.

(2) Odpovídající organizační pravidla jsou definována jednacím řádem.

§8

Financování

(1) Nezbytné prostředky potřebné pro činnost Euroregionu budou shromažďovány na samostatných účtech členů Euroregionu a pocházet budou:

a) z příspěvků jednotlivých členů Euroregionu ve všech třech částech, jejich vzájemný podíl bude stanoven usnesením mezi jednotlivými členy Euroregionu (§ 3 odst. 1) na základě doporučeni Rady,

b) z příspěvků podporujících členů a z darů,

c) z jiných finančních zdrojů.

§9

Rozpuštění Euroregionu

(1) Euroregion se rozpouští, jestliže jedna ze stran dobrovolně oznámí ukončení svého členství. Zbývající strany mohou uzavřít dohodu o založení nového euroregionu.

(2) Vystoupení z Euroregionu je strana povinna oznámit prostřednictvím sekretariátu nejméně šest měsícU před zamýšleným datem ukončení svého členství.

(3) Definice stran uvedených v předchozích ustanoveních je vedena v § 3, odst. 1.

(4) Euroregion je možno rozpustit rovněž na základě rozhodnutí Rady.

(5) Rada rozhodne v uvedených případech o způsobu likvidace orgánů a o vyrovnání všech závazku.

§ 10

Závěrečná ustanovení

(1) Dohodu je možno změnit na základě usneseni Rady v souladu s příslušným jednacím řádem.

(2) Tato dohoda vstupuje v platnost dnem schválení Rady. Současně k tomuto dni pozbývá platnosti rámcová dohoda, uzavřená dne 29. 2. 1992 v Liberci.

V Jablonci nad Nisou

dne 19. března 1994

EUROPE DIRECT Liberec – Váš zdroj evropských informací v regionu

Tato publikace byla převedena do formátu pro čtečky e-knih, v rámci akce s názvem

„Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec”,

číslo FA/EDIC 2013-2017/CZ/EDIC13/2013.

Finančně podpořeno z prostředků Evropské unie

Odpovědnost za informace uvedené v této publikaci nese autor. Evropská komise

žádným způsobem neodpovídá za jakékoli případné použití informací obsažených

v publikaci.

Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec Vám nabízí zdarma tyto základní služby:

• Konzultace – práva občanů Evropské unie a související právní předpisy, priority a politiky EU, programy a možnosti podpory projektů ze strany EU

• Tištěné informační materiály

• Organizování nejrůznějších akcí

Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec – Váš zdroj evropských informací v regionu

Středisko sídlí v prostorách Euroregionu Nisa.

Je koordinováno a spolufi nancováno Evropskou komisí.

Kontakt

EUROPE DIRECT Liberec,

Informační středisko při Euroregionu Nisa,

třída 1. máje 858/26, Liberec

tel.: +420 485 340 990

e-mail: edliberec@ern.cz

www.europe-direct.cz/strediska/liberec

Evropská informační střediska EUROPE DIRECT naleznete po celé České republice: Brno, Bruntál, České Budějovice, Dvůr Králové nad Labem, Hradec Králové, Jihlava, Kroměříž, Liberec, Most, Olomouc, Ostrava, Pardubice, Plzeň

Table of Contents

Pohledy

... jeden pohraniční region Evropy

Region

Historie

Hlavní problémy regionu

Založení Euroregionu

Hranice přesahující spolupráce

Chronologie

Představitelé Euroregionu

Organizační schema

Oblast činností

... životní prostředí a energetika

...regionální plánování

..doprava a infrastruktura

...vzdělávání

...spolupráce vysokých škol

...ochrana před katastrofami, bezpečnost, zdraví

...turistika, sport

...hospodářství

...ochrana památek, kaltura, historie

...poznávací a setkávací akce

...další aktivity

Vize

Přílohy

Členové Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Rámcová dohoda o spolupráci Euroregionu Nisa