Milí čtenáři,

dostala se Vám do ruky brožura, která svým způsobem uzavírá projekt EMIX_3. Více o tomto projektu stejně jako o jednotlivých aktivitách se dozvíte na následujících několika stránkách. Přeji Vám příjemnou a ničím nerušenou četbu.

Pavel Grmela / projektový manager EMIX_3

Projekt E MIX3

Na počátku roku 2010 byla zahájena 2letá práce na příhraničním projektu nazvaném EMIX_3. Projektem EMIX_3 se rozumí tzv. mix energetických technologií v Trojzemí. EMIX_3 je přeshraniční iniciativa pro využití obnovitelných zdrojů energií, inovativních, efektivních zařízení a nástrojů pro zjišťování a realizaci potenciálů úspor energií v budovách a objektech obcí, veřejných institucí, podniků a soukromých osob.

Cílem je využívání obnovitelných zdrojů energie pro základní zatížení a ve špičkách mixu v rámci decentralizovaného zásobování systémů s cílem snížení nákladů na energie a zvyšování energetické účinnosti.

Klimatické změny jsou citelné a zásoby fosilních paliv se stále více tenčí. Nevýroba energie za pomoci zvyšování efektivity její spotřeby je tak úkolem současnosti. V důsledku razantního zvýšení cen energií jsou i všichni spotřebitelé v neposlední řadě citlivější, co se nákladů a jistoty dodávektýká. Obce, veřejné instituce, organizace a firmy jsou nuceny z ekonomických důvodů konat rychle. Řada nabídek a technologií k řešení problémů přitom vytváří stále větší nejistotu u těch, kteří rozhodují. EMIX_3 poskytuje uživatelům z nejrůznějších cílových skupin v Trojzemí neutrální a lokální platformu.

Význam aktivního hospodaření s energiemi s ekologicky smysluplným provázáním je uznáván v politice a podnikání v Trojzemí. Komplexní přístup EMIX_3 přináší přidanou regionální hodnotu pro rozvoj, výrobu, poradenství, instalaci, provoz a úsporu nákladů pro společnosti všech velikostí, firmy, organizace i obce – všem stejnou měrou.

EMIX_3 pomáhá prostřednictvím kooperací dosáhnout rychleji a hospodárněji společenských řešení. Partneři projektu podporují spolu s experty z vysokých škol, politiky a veřejné správy obce, především malé a střední podniky, ale i další subjekty, při podpoře obnovitelných zdrojů energií. Společně má být ekonomicky a bezpečně prezentována jistota plánování a koncepce pro investice do zařízení pro výrobu energií z obnovitelných zdrojů – ze sluneční energie, biomasy a dalších. Společně lze organizovat plochy a analýzy atd. pro solární, větrné a blokové výtopny a elektrárny a další obnovitelné zdroje energie na soukromých nebo komunálních plochách. Sledovánítechnických a právních problémů bude realizováno společně s vysokými školami, firmami a nositeli projektu.

EEA je program na realizaci politiky ochrany klimatu a efektivnosti využívaní energie v obcích. Program se vztahuje na města a obce, ale i větší územní celky a je orientován na procesy, které mají zefektivnit toky energie v obci nebo městě jako celku a provedením systematických opatření docílit energetických, potažmo i finančních úspor. V neposlední řadě je v tomto systému hodnoceno i zastoupení, eventuálně zavedení obnovitelných zdroju energie v energetickém systému města.

EEA je systém managementu řízení kvality a proces certifikace, v jehož rámci jsou aktivity okresu na poli ochrany klimatu a efektivního využívání energetických zdroju shrnuty, ohodnoceny, naplánovány, řízeny a pravidelně kontrolovány, aby mohl být potenciál trvale udržitelné ochrany klimatu a využití energie využit.

Hlavním nástrojem EEA programu je katalog opatření, která zahrnují mnohé oblasti veřejného života, počínaje celkovým plánováním města jako územního celku, managementem budov, veřejnými službami a prací a komunikací s veřejností konče. Jedním z cílů projektu EMIX_3 je vytvořit předpolí pro pilotní projekt, v rámci kterého by se tento systém energetického managementu uplatnil za pomoci německých partnerů projektu v několika obcích a městech česko – saského pohraničí.

V České Republice zatím není tento komplexní nástroj pro efektivní využití energie podpořen dotačními prostředky a certifikace EEA má spíše prestižní charakter, nehledě na to, že realizace všech potřebných opatření vyžaduje několikaleté úsilí. Naproti tomu, při dodrženívšech realizovaných opatření, je toto onen komplexní nástroj pro udržitelnou energetickou politiku města nebo jiného územního celku na rozdíl od dotačního systému České Republiky, kde jsou jednotlivá opatření specifikována (energetické úspory, jednotlivé druhy obnovitelných zdrojů energie) a rozvrstvena do několika programů a úrovní.

Nástroj není primárně zaměřen na stavební konstrukce a úniky tepla skrze obálku budov podniků a provozoven, ale na toky a využití energií uvnitř podniku. Hlavním cílem je zjistit, jaké stroje jsou instalovány, existují-li nové a efektivnější, do kterých se vyplatí investovat, jak a v jaké míře je využíváno odpadní teplo vznikající při výrobě a jsou-li smlouvy s dodavateli energií pro podnik výhodné. Podnikům je názorně ukázáno, jaké jsou reálné možnosti úspor dle stavu techniky, přičemž realizovaná opatření jsou vždy výsledkem diskuse s vedením podniku. Podstoupí-li podnik analýzu saským průmyslovým pasem, dostane nejen tipy a triky jak ušetřit na spotřebě energie, ale i ocenění – razítko kvality – kterým prokazuje, že má vůli spořit energie. Podnikům je navíc poskytnuta možnost anonymního srovnání s podobnými podniky z oboru, což může být pro podnik pozitivní motivace.

V pilotní testaci SäGEP, která probíhala v rámci projektu EMIX_3 jsme vybrali 3 podniky z různých oborů a s různým počtem zaměstnanců.

Nejmenším podnikem byla liberecká kovovýroba Kovo Beneš, která patří do skupiny pod 10 zaměstnanců. Středním podnikem pak byla liberecká pekárna JUNIOR Alexandra Kendika s 17. zaměstnanci.

Z velkých firem byla vybrána sklárna Crystalex CZ s.r.o.v Novém Boru. Tento podnik přesahuje počtem zaměstnanců rámec podniků běžně analyzovaných průmyslovým pasem. Počet zaměstnanců se pohybuje v řádu několika stovek, což bylo v rámci testování průmyslového energetického pasu a jeho přenosu na české podniky bráno jako velká výzva. Výsledky ukazují, že lze, s odhledem ke zvýšení časových výdajů pro získání informací, analyzovat s velmi vysokou přesností i větší podniky.

Všechny zúčastněné podniky se mohou pochlubit účastív pilotním testu a využívat speciální logo Gewerbenergiepas pro reklamní účely.

S německou Žitavou (Zittau), která má svoji bilanci skleníkových plynů již vypracovanou, mají velmi přátelské vztahy a nemálo společných projektů. Srovnání obou měst z hlediska emisí skleníkových plynů bude mít pro obě partnerská města velký význam a bude podnětem k další spolupráci. Pro zpracování bilance však nebylo jednoduché najít zpracovatele. V Česku nebyla doposud zpracována bilance pro obec, či město. Existuje zde však několik odborníků, kteří se zabývají tematikou emisí skleníkových plynů na celorepublikové úrovni. Většina z nich je sdružena do tzv. Centra pro výzkum globální změny AV ČR, které se nakonec tohoto zpracování ujalo. Upravilo metodiku pro výpočet republikových bilancí tak, aby ji bylo možné použít rovněž na města. Mezi největší úskalí výpočtu bilance patří dozajista sběr pro výpočet potřebných dat. Obce samotné však mnoho pro výpočet požadovaných informací nesbírají, nebo zdaleka nejsou úplné.

V konkrétním případě Hrádeku nad Nisou musela být zjištěna data z oblastí spotřeby energie, dopravy, zemědělství a lesnictví, odpadů a jiných. Zjišťování komunálních data bilancování je velice časově a personálně náročné, ale na druhé straně je kontinuální vypočítávání relevantních emisí základem pro účinnou energetickou politiku a politiku ochrany klimatu. Ve studii pro město Hrádek nad Nisou jsme se zaměřili zejména na klíčové zdroje a procesy zahrnující mobilní a stacionární zdroje, zemědělství a využití území a odpady. Dle získaných informacív Hrádku nad Nisou nevznikají emise spojené s průmyslovými procesy a využitím produktů (IPPU).

Zpracovaná bilance CO_2 a uhlíkové stopy pro konkrétní město je první vlaštovkou v této oblasti, na kterou mohou navázat další aktivity v samostatných projektech. Při výpočtu musela mnohdy být konkrétní data nahrazena daty „generickými“, tzn. daty, která jsou převzata z celorepublikové statistiky. Takovéto odvozování dat z těch celorepublikových poměrně značně ovlivňuje i konečný výsledek celého výpočtu emisí CO_2, resp. všech skleníkových plynů převedených na CO_2 ekvivalenty. Pro Hrádek nad Nisou byla vypočtena hodnota 6,45 tun C02eq. na osobu a rok.

Města a obce mají vysoký potenciál využití obnovitelných zdrojů energie, který by snížil závislost na místních fosilních neobnovitelných zdrojích energie s vysokými celospolečenskými náklady na životní prostředí a zdraví obyvatel. Město Hrádek nad Nisou tedy bude první město v Libereckém kraji, které bude mít bilanci CO_2 zpracovanou.

Finanční POOL

V rámci realizace česko-saského projektu EMIX_3 byla ve spolupráci s německým partnerem vypracována studie s názvem „Základy, fungování a výstavba regionálního finančního poolu pro energie“. Autorem studie je profesor Dr. rer. Pol. habil. Thomas Muche z Hochschule Zittau/Görlitz. Základní myšlenkou studie je vytvoření regionálního fondu, spravujícího přidělené veřejné prostředky, který by z nich finančně podporoval investory při realizaci energeticky úsporných opatření, při investicích do obnovitelných zdrojů energie, nebo při realizaci projektů, vedoucích k efektivnímu využití energie.

Naprostá většina investorů je odkázána na bankovní úvěry, přičemž musí vykázat alespoň 20%ní spoluúčast vlastního kapitálu při financování akce. V tomto bodě je úloha regionálního fondu taková, že by po vyhodnocení potenciálu a rizik projektu byla schopna investorovi půjčit potřebné finanční prostředky a svojí angažovaností v projektu by zároveň zvýšila bonitu klienta v očích úvěrující banky. Nutno podotknout, že řada finančních institucí ve Svobodném státě Sasko pohlíží na tento systém velmi pozitivně a klient má díky němu přece jen snadnější přístup k poskytnutí úvěru s přijatelnými úroky. Regionální fond by prostředky půjčoval s cca 9% úrokem, který by při zpětném splacení měl zajistit krytí nákladů s provozem fondu. Převedeno na absolutní částku je zmíněné úročení z menší částky pro investora nepoměrně výhodnější, než klasické úročení bankovního úvěru.

Zařízení bylo postaveno na jinak nevyužité, ploché střeše Základní školy a svojí funkcí demonstruje několik důležitých momentů, ze kterých se mohou poučit nejen dospělí, ale především žáci Základní školy. Na tomto příkladě lze vidět a poznat, jak vlastně vzniká elektrická energie ve fotovoltaickém systému, čili laicky řečeno, jak vlastně funguje sluneční elektrárna. Na to navazuje ukázka technického řešení, čili jak poznat, kolik vlastně vyrábí sluneční elektrárna elektrického proudu a její propojení s elektrickou distribuční sítí. K tomu slouží speciální software, vyvinutý za účelem demonstrace těchto procesů a jehož prostřednictvím můžeme sledovat den po dni a hodinu za hodinou sílu slunečního záření, délku slunečního záření, množství vyrobené elektrické energie, sílu větru, teplotu a další ukazatele.

Samotná výstavba zařízení probíhala ve dvou etapách, kdy v první etapě bylo instalováno 215 panelů o celkovém výkonu cca 40 kWp a v druhé etapě pak dalších 259 panelů o celkovém výkonu cca 48 kWp. Celé zařízení tedy obsahuje 474 fotovoltaických panelů o celkovém maximálním výkonu 87,69 kWp. To je množství energie, které by již dokázalo významně přispět k vylepšení energetické bilance budovy a dokazuje zde budoucí možnosti energetického mixu. Právě tyto možnosti, kromě výchovných a naučných momentů pro děti, jsou hlavním cílem tohoto demonstračního zařízení. Podobné zařízení, ve spojení s dalšími obnovitelnými energetickými zdroji by dokázalo zajistit, stejně jako u pasivních domů, téměř úplnou energetickou soběstačnost a nezávislost objektů, která jimi budou vybavena.

Budova Základní školy Edisonova ve Varnsdorfu

Komplex budov Základní školy v Edisonově ulici ve Varnsdorfu byl postaven v roce 1989. Jedná se o, pro tehdejší dobu, typickou montovanou skeletovou stavbu (technologie MS_71). Komplex se skládá ze sedmi budov – jedné čtyřpodlažní, dvou dvoupodlažních a pěti jednopodlažních. Z hlediska tepelné ochrany a užitých technologií komplex budov současným standardům nevyhovuje.

Vytápění budovy je zajišťováno dálkovou teplovodní sítí. Přípravu teplé užitkové vody zajišťují elektrické bojlery. Další náklady elektrické energie vznikají v souvislosti s osvětlením, provozem výpočetní techniky a provozem zařízení jídelny. Energetická náročnost komplexu budov byla podle výsledku energetického auditu na úrovni 110 kWh/m^2/rokv energetické třídě C. Odborníci následně vypracovali návrh mixu energetických opatření, která by snížila energetickou náročnost budov.

Koncem roku 2010 byl na střechy 3 pavilónů školy nainstalován fotovoltaický systém o výkonu 88 kWp. Následný výpočet energetické náročnosti školy zlepšil výsledekna 88,3 kWh/m^2/rok, což zařadilo komplex budov již do skupiny B. Další realizací plánovaných opatření se škola postupně přiblíží až k horní hranici energetické třídy B – k 50 kWh/m^2/rok. Za touto hranicí se nacházejí již nízkoenergetické stavby. Tyto stavby jsou ohleduplnější nejen k životnímu prostředí, ale poskytují provozovateli také značné úspory provozních nákladů. Základní škola Edisonova se se svým projektem „Energeticky úsporná škola“ zúčastnila v roce 2012 panevropské soutěže LI4ENERGY a vyhrála v kategorii nejlepších energetických opatření. Více informací na www.u4energy.eu

EUROPE DIRECT Liberec – Váš zdroj evropských informací v regionu

Tato publikace byla převedena do formátu pro čtečky e-knih, v rámci akce s názvem

„Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec”,

číslo FA/EDIC 2013-2017/CZ/EDIC13/2013.

Finančně podpořeno z prostředků Evropské unie

Odpovědnost za informace uvedené v této publikaci nese autor. Evropská komise

žádným způsobem neodpovídá za jakékoli případné použití informací obsažených

v publikaci.

Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec Vám nabízí zdarma tyto základní služby:

• Konzultace – práva občanů Evropské unie a související právní předpisy, priority a politiky EU, programy a možnosti podpory projektů ze strany EU

• Tištěné informační materiály

• Organizování nejrůznějších akcí

Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec – Váš zdroj evropských informací v regionu

Středisko sídlí v prostorách Euroregionu Nisa.

Je koordinováno a spolufi nancováno Evropskou komisí.

Kontakt

EUROPE DIRECT Liberec,

Informační středisko při Euroregionu Nisa,

třída 1. máje 858/26, Liberec

tel.: +420 485 340 990

e-mail: edliberec@ern.cz

www.europe-direct.cz/strediska/liberec

Evropská informační střediska EUROPE DIRECT naleznete po celé České republice: Brno, Bruntál, České Budějovice, Dvůr Králové nad Labem, Hradec Králové, Jihlava, Kroměříž, Liberec, Most, Olomouc, Ostrava, Pardubice, Plzeň

Table of Contents

Start