SOUBORNÉ INFORMACE

Ročník 2007

Informace o regionech, městech a obcích

V Liberci, duben 2007

Kód publikace: 13-5149-07

Č. j.: 70 / 2007 - 7111

DĚTI V EUROREGIONU

NEISSE-NISA-NYSA

Zpracoval:

Český statistický úřad Liberec

Statistický úřad svobodné země Sasko, Kamenz

Statistický úřad, Wrocław

Redakční rada:

Sławomir Banaszak, Regine Fiedler, Ladislav Knap, Dagmar Ligierová, StanislavaRiegerová, Birgit Scheibe, Karla Švehlová, Ina Thomas, Dorota Wilczyńska

Informační služby:

tel.: 485 244 130, e-mail: infoservislbc@czso.cz

Kontaktní zaměstnanec:

Mgr. Karla Švehlová, e-mail: karla.svehlova@czso.cz, tel.: 485 244 216

Český statistický úřad, Liberec 2007

Zajímají Vás nejnovější údaje o inflaci, HDP, obyvatelstvu, průměrných mzdách a mnohé další? Najdete je na stránkách ČSÚ na Internetu: www.czso.cz

Údaje o Libereckém kraji naleznete také na Internetu: www.liberec.czso.cz

ISBN 978-80-250-1420-2

© Český statistický úřad, Liberec, 2007

1. Předmluva

„Co zasáhne děti, zasáhne celé lidstvo“

Maria Montessori

Liberecký kraj se v říjnu roku 2006 připojil společně s dalšími regiony ke společné deklaraci evropských regionů nazvané „Demografická změna jako regionální výzva“. Deklarace reaguje na významné demografické změny v populačním chování obyvatel způsobené poklesem úrovně porodnosti, stárnutím obyvatelstva a také mimo jiné emigrací mladých lidí. Upozorňuje na problémy, které tento vývoj s sebou může přinést v budoucnu.

Svůj podpis k deklaraci připojili představitelé všech tří regionů, na jejichž území se nachází Euroregion Neisse-Nisa-Nysa – za Liberecký kraj hejtman Petr Skokan, za svobodnou zemi Sasko Georg Milbradt a za Dolnośląskie vojvodství Rafal Borutko.

Významné změny v demografickém chování obyvatelstva se však nedotýkají jen iniciátorů vzniku této deklarace, ale téměř všech evropských regionů. Cílem společné deklarace evropských regionů je proto výzva ke společnému řešení demografických problémů.

Český statistický úřad Liberec společně se Statistickým úřadem svobodné země Sasko, Kamenz a Statistickým úřadem, Wrocław zpracoval publikaci „Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“, která mimo jiné dokumentuje některé výše uvedené problémy. Právě předkládaná analýza vychází z dat statistických úřadů České republiky, Německa i Polska, které jsou doplněny údaji z externích zdrojů. Většina údajů z běžné statistiky obyvatelstva či údaje o školství, zdravotnictví, sociální a kulturní oblasti popisuje roky 2000 a 2005. Významným zdrojem dat za českou část se stalo sčítání lidu, domů a bytů uskutečněné v roce 2001, za německou část údaje z mikrocensů zaměřených na rodinu a děti, které proběhly v roce 2002 a za polskou část data ze sčítání z roku 2002.

Rozhodující část předkládaného materiálu je věnována demografickému vývoji, speciálně pak rozdílům ve věkovém složení obyvatelstva na jednotlivých stranách hranice v rámci Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa a také rozdílům v úrovni porodnosti, úmrtnosti a intenzitě migrace. V neposlední řadě publikace také velmi podrobně popisuje odlišnosti v počtu a struktuře dětské složky populace. Další stejně významnou součástí tohoto analytického materiálu je porovnání struktury rodin a podmínek bydlení v jednotlivých okresech euroregionu a následně pak sociálního prostředí, které spoluvytváří školské, zdravotnické, sociální a kulturní zázemí. Popis a hodnocení sociálních podmínek života obyvatel a zvláště pak dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa však narážel na omezenou dostupnost dat a časté odchylky v metodice. V důsledku rozdílných metod zjišťování a chybějících regionálních dat má srovnání o skutečném sociálním prostředí dětí v této části jen omezenou vypovídající hodnotu.

Tvůrci publikace se při zpracování shodli na nezbytnosti zpracovat údaje za území okresů, na nichž se Euroregion Neisse-Nisa-Nysa rozkládá. Na české straně proto použité statistické údaje charakterizují okresy Česká Lípa, Jablonec nad Nisou, Liberec a Semily, na polské straně město s právy okresu Jelenia Góra a okresy bolesławiecki, jeleniogórski, kamiennogórski, lubański, lwówecki, zgorzelecki a złotoryjski a v některých vybraných případech je publikován i součet za členské obce z okresů nenáležejících k euroregionu. Na české a polské straně hranice členské obce euroregionu nevytváří spojité území. K 31. 12. 2006 bylo členy euroregionu na české straně 145 obcí z okresů Česká Lípa, Jablonec nad Nisou, Liberec, Semily, Děčín a Mladá Boleslav a na polské straně43 obcí ze sedmi již zmíněných členských okresů a dvou nečlenských okresů (żagański a jaworski). Německá část euroregionu pak jako jediná tvoří ucelené území a prezentovaná statistická data vypovídají o městech s právy okresu Görlitz a Hoyerswerda a okresech Bautzen, Kamenz, Löbau-Zittau a Niederschlesischer Oberlausitzkreis.

Přesto publikace „Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“ přináší řadu velmi zajímavých informací, ukazuje na výrazné rozdíly mezi jednotlivými okresy nacházejícími se na území Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v demografickém vývoji a v sociálním prostředí obyvatel a v neposlední řadě potvrzuje opodstatněnost společné deklarace evropských regionů.

2. Metodické vysvětlivky

Údaj obyvatelstvo udává počet obyvatel daného území (mužů, žen, celkem) v okamžiku, kterým končí stanovené období. Stanoveným obdobím je zpravidla kalendářní rok, konečný stav obyvatelstva v tomto případě vyjadřuje počet obyvatel ve 24 hodin 31. prosince stanoveného roku.

Hustota obyvatel sleduje průměrný počet obyvatel bydlících na daném území, vyjadřuje průměrný počet obyvatel na jednotku plochy (km2) v daném regionu a roce.

Věková struktura obyvatelstva zachycuje stav, při kterém se obyvatelstvo třídí podle jednoletých věkových skupin (jednotek věku) nebo zkráceně podle pětiletých věkových skupin, příp. i podle jinak definovaných věkových kategorií (např. děti do 14 let, senioři ve věku 65 a více let). Věkem obyvatele se v demografické statistice rozumí dokončený věk, jehož osoba dosáhla v okamžiku zjišťování, tedy věk při posledních narozeninách.

Průměrný věk obyvatel je aritmetickým průměrem dat o dokončeném věku za jednotlivé osoby zvýšený o konstantu 0,5 roku. Průměrný věk vyjadřuje průměrný věk žijících obyvatel.

Kvocient mládí je definován jako poměr počtu osob v předproduktivním věku ku 1 000 osobám v produktivním věku.

Kvocient stáří je konstruován jako poměr počtu osob v poproduktivním věku ku 1 000 osobám v produktivním věku.

Sociální kvóta vypovídá o poměru počtu osob v neproduktivním věku (tj. předproduktivním a poproduktivním) ku 1 000 osobám ve věku produktivním.

V české i německé části euroregionu byl jako produktivní věk u mužů a žen označen věk 15 – 64 let, v polské části euroregionu byl použit u mužů věk 18 – 65 let, u žen pak 18 – 60 let.

Za živě narozené dítě je v ČR (podle vyhlášky Ministerstva zdravotnictví ČSR č. 11 z roku 1988) považován plod, který projevil po narození aspoň jednu známku života a má porodní hmotnost 500 g a vyšší, případně nižší než 500 g, přežije-li 24 hodin po porodu. Známkami života se rozumí dech, srdeční akce, pulsace pupečníku nebo aktivní pohyb svalstva.

Základem pro sledování úmrtnosti je individuální statistické hlášení o zemřelém, zasílané Českému statistickému úřadu příslušnou matrikou.

Pro klasifikaci jednotlivých příčin úmrtí slouží mezinárodně doporučená systematika, která je revidována každých 10 let. Od roku 1994 jsou v České republice členěny podle 10. revize Mezinárodní klasifikace nemocí a přidružených zdravotních problémů (MKN), od roku 1979 do roku 1993 podle předchozí 9. revize Mezinárodního seznamu příčin smrti. Srovnatelnost 9. a 10. revize je omezena.

10. revize Mezinárodní statistická klasifikace nemocí a přidružených zdravotních problémů

I.

Některé infekční a parazitární nemoci

II.

Novotvary

III.

Nemoci krve, krvetvorných orgánů a některé poruchy týkající se mechanismu imunity

IV.

Nemoci endokrinní, výživy a přeměny látek

V.

Nemoci duševní a poruchy chování

VI.

Nemoci nervové soustavy

VII.

Nemoci oka a očních adnex

VIII.

Nemoci ucha a bradavkového výběžku

IX.

Nemoci oběhové soustavy

X.

Nemoci dýchací soustavy

XI.

Nemoci trávicí soustavy

XII.

Nemoci kůže a podkožního vaziva

XIII.

Nemoci svalové a kosterní soustavy a pojivové tkáně

XIV.

Nemoci močové a pohlavní soustavy

XV.

Těhotenství, porod a šestinedělí

XVI.

Některé stavy vzniklé v perinatálním období

XVII.

Vrozené vady, deformace a chromosomální abnormality

XVIII.

Příznaky, znaky a abnormální klinické a laboratorní nálezy nezařazené jinde

XIX.

Poranění, otravy a některé jiné následky vnějších příčin

XX.

Vnější příčiny nemocnosti a úmrtnosti

Kojenecká úmrtnost vyjadřuje počet zemřelých kojenců (tj. dětí, které zemřely ve věku 0 – 364 dnů) připadající na 1 000 dětí živě narozených ve stejném časovém intervalu.

Přirozený přírůstek obyvatelstva vyjadřuje rozdíl mezi počtem živě narozených dětí ve sledovaném období a v daném území a celkovým počtem zemřelých osob v témž území a v témž období. Pokud je počet živě narozených dětí menší než počet zemřelých, nabývá přirozený přírůstek záporné hodnoty.

Ukazatel přistěhovalí zahrnuje počet případů přistěhování na dané území. Přistěhováním se rozumí změna obce trvalého nebo dlouhodobého pobytu osoby na území ČR (vnitřní stěhování) nebo přes hranici ČR (zahraniční stěhování).

Ukazatel vystěhovalí vyjadřuje počet případů vystěhování z daného území. Vystěhováním se rozumí změna obce trvalého nebo dlouhodobého pobytu osoby na území ČR (vnitřní stěhování) nebo přes hranici ČR (zahraniční stěhování).

Přírůstek stěhováním (migrační saldo) je rozdílem počtu přistěhovalých a vystěhovalých osob za stejné období v daném území. Společně s přirozeným přírůstkem je základním údajem pro bilanci obyvatelstva sledovaného území. Převažuje-li počet přistěhovalých do územní jednotky nad počtem vystěhovalých, jde o pozitivní migrační saldo, tedy o migrační růst (zisk). Je-li naopak počet vystěhovalých vyšší než počet přistěhovalých, jde o negativní migrační saldo, tedy o migrační úbytek (ztrátu).

Výsledky projekce obyvatelstva v krajích jsou interpretovány vždy podmíněně ve vztahu k použitým vstupním parametrům plodnosti a úmrtnosti. Základním údajem pro výpočet byly počty obyvatel podle pohlaví a jednotek věku v krajích ČR vybilancované k 31. 12. 2002 (práh projekce). Parametry plodnosti (specifické plodnosti žen) a úmrtnosti (koeficienty dožití) byly stanoveny na základě analýzy populačního vývoje, diferencovaně pro jednotlivé kraje podle tříletých průměrů za roky 2000 – 2002. V souhrnu za celou ČR odpovídají očekávanému vývoji podle scénáře střední varianty republikové projekce. Projekce za kraje byla vypočtena bez vlivu vnitřní i zahraniční migrace a ukazuje tedy na hypotetický vývoj počtu a složení obyvatelstva krajů, ovlivněný pouze přirozenou měnou obyvatel. Důvodem je skutečnost, že při odhadu migrace nelze vycházet z minulých trendů a její vývoj považujeme v současné době za prakticky nepředvídatelný. Projekce byla vypočtena komponentní metodou podle pohlaví a jednotek věku v jednoletém kroku projekce.

Za německou stranu jsou prezentovány výsledky 3. regionální prognózy obyvatelstva do roku 2020 (1. varianta). Statistický úřad Spolkové země Sachsen publikoval v roce 2002 projekci vývoje obyvatelstva do roku 2020 ve dvou variantách lišících se v očekávaném vývoji střední délky života a vývoji zahraniční migrace.

Za sňatek je považováno uzavření manželství, za něž příslušná zpravodajská jednotka (matrika) zaslala statistické hlášení o uzavření manželství.

Rozvody jsou statistikou sledovány na základě souborů dat o rozvodech poskytovaných Českému statistickému úřadu příslušnými soudy.

Mezinárodní standardní klasifikace vzdělávání – ISCED (International Standard Classification of Education) byla vypracována a vydána UNESCO již v roce 1976, aby sloužila „jako nástroj vhodný pro shromažďování, zpracování a zpřístupňování vzdělávacích statistik jak v jednotlivých zemích, tak v mezinárodním měřítku“. Zatím k poslední revizi ISCED došlo v roce 1997. Klasifikace má 7 úrovní vzdělávání (0 až 6), které mohou mít vnitřní členění A až C.

Převodní tabulka Mezinárodní standardní klasifikace vzdělávání (ISCED) a české vzdělávací soustavy

Pramen: Ústav pro informace ve vzdělávání

Stupeň ISCED

Úroveň vzdělání

tomu v českém školském systému odpovídá

ISCED 0

Pre-primary

preprimární

předškolní výchova probíhající v mateřské, speciální mateřské škole; přípravný stupeň na pomocné škole; přípravná třída pro děti ze socio-kulturně znevýhodněného prostředí; osoby bez vzdělání

ISCED 1

Primary

primární

1. stupeň základní (1. - 5. ročník) a speciální základní školy (přípravný, 1. - 5. ročník); pomocná škola (nižší, střední a vyšší stupeň, rehabilitační třídy); 1. a 2. stupeň zvláštní školy (přípravný, 1. - 6. ročník)

ISCED 2

Lower secondary

nižší sekundární

2. stupeň základní (6. - 9. ročník) a speciální základní školy (6. - 9. (10.) ročník); pracovní stupeň pomocné školy; 3. stupeň zvláštní školy (7. - 9. (10.) ročník); 1. -2. ročník 6letého a 1. - 4. ročník 7letého nebo 8letého gymnázia (vč. speciálního); 1. - 4. ročník 8leté taneční konzervatoře; 1 až 2letá praktická škola

ISCED 3

Upper secondary

vyšší sekundární

4leté (speciální) gymnázium a vyšší ročníky 6 - 8letého gymnázia; obory na střední odborné škole (vč. speciální) ukončené závěrečnou zkouškou či maturitou; 5. - 6. ročník taneční konzervatoře; 1. - 3. ročník 5leté a 1. - 4. ročník 4leté konzervatoře; obory na středním odborném učilišti, odborném učilišti a učilišti (vč. speciálních) ukončené závěrečnou zkouškou, popř. maturitou; rekvalifikační kurzy ukončené závěrečnou zkouškou; 3letá praktická škola

ISCED 4

Post secondary non-tertiary

nástavbové

nástavbové studium; učební obory a rekvalifikační kurzy po absolvování střední školy; kurzy v délce od 6 měsíců do 2 let pro absolventy středních škol; pomaturitní studium na jazykové škole s akreditací MŠMT; pomaturitní studium kvalifikační; vzdělávání absolventů středních škol organizované vysokou školou (nesměřující k udělení titulu)

ISCED 5

First stage of tertiary

první stupeň terciárního vzdělání

vyšší odborná škola; pomaturitní studium specializační a inovační; experimentální vyšší studium na středních odborných školách; poslední 2 ročníky konzervatoře (vč. speciální); univerzitní vysokoškolské vzdělávání (studijní programy bakalářské, magisterské navazující na bakalářské, magisterské 4 - 6leté); studium na neuniverzitní vysoké škole; další vzdělávání pro absolventy vyšších odborných škol nebo bakalářských a magisterských studijních programů (nesměřující k udělení titulu); další vzdělávání po absolvování vysoké školy

ISCED 6

Second stage of tertiary

druhý stupeň terciárního vzdělání

doktorský studijní program ukončený titulem Ph.D., bývalá vědecká příprava ukončená titulem kandidát věd (CSc.) či doktor věd (DrSc.)

Pozn.: Překlad ISCED vydal Ústav pro informace ve vzdělávání v roce 1999.

Obytnou plochu podle metodiky Sčítání lidu, domů a bytů v roce 2001 tvoří podlahová plocha obytných místností a část plochy kuchyně, která přesahuje 12 m2. V případě bytu, který se skládá z jediné místnosti (obytné kuchyně), tvoří obytnou plochu bytu plocha celé této místnosti. Do obytné plochy bytu nejsou zahrnuty plochy místností vyčleněných k obchodním nebo pracovním účelům, tyto prostory jsou součástí ostatních prostor bytu.

Rodinné domácnosti (rodiny) jsou jedním z typů cenzových domácností, které jsou tvořeny z osob společně hospodařících v jednom bytě na základě jejich příbuzenských nebo jiných vztahů v rámci jedné hospodařící domácnosti. Jsou tvořeny manželskými páry, resp. druhem a družkou bez dětí nebo s dětmi nebo jedním z rodičů s alespoň jedním dítětem.

Součástí rodinných domácností mohou být i další jednotlivé osoby, pokud společně hospodaří s příslušnou rodinnou cenzovou domácností, netvoří samostatnou rodinu, a nebo nejsou podnájemníky (tvoří vždy samostatnou domácnost).

ZNAČKY V TABULKÁCH

-   nulový údaj

0 nenulový údaj, jehož velikost je menší než polovina jednotky v tabulce

.    údaj není znám

( ) vypovídající hodnota údaje je omezená, hodnota může být chybná

3. Obyvatelstvo Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Na území všech okresů euroregionu žilo ke konci roku 2005 celkem 1 648 385 obyvatel, z toho 26,0 % na české straně, 38,9 % na německé straně a 35,1 % na straně polské.

Poslední desetiletí populačního vývoje obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa potvrdilo skutečnost, že na všech stranách hranice došlo k významným změnám v demografickém chování obyvatelstva. Výsledkem těchto změn bylo především zřetelné snížení úrovně porodnosti. Pokles porodnosti byl extrémně rychlý, a to především na německé straně hranice. Úmrtnostní podmínky na území euroregionu se ve stejném období začaly zlepšovat, avšak pokles počtu zemřelých nevykázal takovou dynamiku, která by dovedla vykompenzovat ztráty v důsledku nízké úrovně porodnosti. Nové trendy demografického chování obyvatel se dále projevily výrazným snížením sňatečnosti, zvýšením průměrného sňatkového věku i průměrného věku matky při narození dítěte, zvýšením podílu dětí narozených mimo manželství, výrazným snížením počtu umělých přerušení těhotenství, poklesem kojenecké a novorozenecké úmrtnosti a také snížením úmrtnosti v poproduktivním věku. Na všech třech stranách hranice je zřejmá přímá souvislost změn v populačním chování obyvatel se změnami v politickém a společenském klimatu regionů. V polské části se tyto změny začaly projevovat již ve druhé polovině osmdesátých let minulého století, v české i německé části se jejich účinky objevily s ještě větší intenzitou po roce 1990.

V souvislosti s novým demografickým chováním obyvatelstva došlo mezi roky 2000 a 2005 k zřetelnému poklesu počtu obyvatel žijících na sledovaném území. Na celkové snížení počtu obyvatel o 54 863 bydlících osob (tj. pokles o 3,2 %) se nejvýrazněji podílela německá část euroregionu, ve které v letech 2000 – 2005 poklesl počet obyvatel o 46 205 osob (tj. snížení o 6,7 %). Ve stejném období se snížil počet obyvatel i v polské části o 8 568 osob (1,5 %) a v české pouze nepatrně o 90 osob. Úbytek obyvatel se v německé i polské části projevil u všech okresů s výjimkou polského okresu bolesławiecki. V české části euroregionu naopak počet obyvatel ve třech okresech mírně vzrostl, pouze v okrese Semily došlo k jeho snížení, a to o necelé jedno procento.

Graf 1 Obyvatelstvo Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Rozdílné geografické podmínky okresů euroregionu, odlišná infrastruktura, míra urbanizace a kulturněhistorické podmínky ovlivňují mimo jiné i velikost jednoho ze základních ukazatelů hodnotících rozmístění obyvatelstva – hustoty obyvatel na 1 km2. Tento ukazatel dosahuje v jednotlivých okresech euroregionu velmi rozdílných hodnot. Jeho hodnota se v rámci euroregionu v roce 2005 pohybovala v intervalu od 68 osob na 1 km^2 v okrese lwówecki do 857 osob na 1 km^2 ve městě s právy okresu Görlitz. Nejvyšší hustotu zalidnění vykazují všechna tři města s právy okresu, která se na sledovaném území nacházejí. Je to již zmiňované město Görlitz, dále pak města Hoyerswerda a Jelenia Góra. V souhrnu pak hustota obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa činí 127 osob na 1 km2, v jeho německé části 142 osob na 1 km^2, v české 136 osob na 1 km2 a nejnižší hustotou zalidnění je charakteristická polská část euroregionu (108 osob na 1 km^2).

Tab. 1 Obyvatelstvo a rozloha Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa (stav k 31. 12.)

4. Věkové složení obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Rozdíly ve věkovém složení obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa nejvýstižněji charakterizuje průměrný věk, který v souhrnu za celý euroregion v roce 2005 dosáhl 41,4 let. Nejvyšší průměrný k 31. 12. 2005 věk vykázali v průměru obyvatelé německé části (44,9 let) a nejnižší naopak obyvatelé polské části (37,5 let). Průměrný věk obyvatel na české straně pak dosáhl 39,4 let.

Graf 2 Průměrný věk obyvatel

Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

k 31. 12. 2005

Z porovnání jednotlivých okresů Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa vychází nejlépe okres złotoryjski (35,8 let) a okres bolesławiecki (36,0 let). Na druhém konci pomyslného žebříčku se umístilo město s právy okresu Hoyerswerda (46,8 let) a okres Löbau-Zittau (46,1 let).

Výše průměrného věku v jednotlivých částech česká německá polská celkem euroregionu, ale i jeho zvyšování v průběhu let, souvisí mimo jiné se změnami v zastoupení obyvatel v jednotlivých věkových skupinách. Tak, jak se zvyšuje průměrný věk obyvatel, snižuje se podíl dětské složky obyvatel v populaci a naopak se zvyšuje procento zastoupení starších osob.

Ještě na konci roku 2000 dosahoval podíl dětí v populaci Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa téměř 16 %, do konce roku 2005 se počet dětí ve věku do 15 let snížil o 18,4 % a procentuální zastoupení dětské složky tak pokleslo na 13,5 %. K největšímu poklesu počtu dětí v průběhu let 2000 – 2005 došlo v německé části euroregionu, a to o 26,8 %. I na polské straně hranice bylo toto snížení velmi výrazné a činilo 17,4 %. Nejmenší pokles potvrdily údaje za českou stranu, zde se počet dětí ve věku do 15 let snížil o necelých 10 %.

Přestože se celkový počet dětí na polské straně hranice v posledních pěti letech značně snižuje, podíl této skupiny osob na celé populaci dosahuje stále nejpříznivější úrovně. Statistiky z konce roku 2005

vykazují podíl dětí ve věku do 15 let ve výši 15,5 %, podíl dětí v české části euroregionu 15,3 % a v německé pouze 10,4 %.

Velmi opačný trend vývoje je naopak charakteristický pro zastoupení starších osob v populaci euroregionu. Mezi roky 2000 – 2005 se počet obyvatel ve věku 65 a více let v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa zvýšil o 10,2 % a podíl starší složky obyvatel v populaci tak vzrostl na téměř 17 %. Největší zásluhu na tomto nárůstu mělo stárnutí obyvatelstva v německé části euroregionu. Počet osob v této nejstarší věkové skupině se v německé části zvýšil v hodnoceném období o 16,9 % a procentuální zastoupení vzrostlo z 18,2 % na 22,8 %. Příčiny tohoto intenzivního nárůstu můžeme hledat přímo ve věkové struktuře. Strom života, který graficky znázorňuje věkové složení obyvatel v německé části euroregionu, ukazuje, že se v posledních letech postupně nad věkovou hranici 65 let přesouvaly silné ročníky narozené ve válečném Německu na konci třicátých a na počátku čtyřicátých let.

Graf 3 Věkové složení obyvatelstva

české části Euroregionu

Neisse-Nysa-Nisa k 31. 12. 2005

Naopak věkové složení obyvatel v české i polské části euroregionu vypovídá o nízkém podílu obyvatel ve věku kolem 65 let. Podobně silné období zvýšené reprodukce žen jako v Německu na území dnešní České republiky nastalo až na konci druhé světové války, a proto lze očekávat, že silné poválečné ročníky překročí pomyslnou věkovou hranici 65 let kolem roku 2010. Věková struktura v polské části euroregionu velmi zřetelně vypovídá o skutečnosti, že v této části sousedního státu nastalo období zvýšené porodnosti ještě o pár let později než v České republice. Poválečný „babyboom“ lze datovat v souvislosti s ustálením nového obyvatelstva této části euroregionu od roku 1947. Zvyšování podílu osob ve věku nad 65 let v populaci české a polské části euroregionu nebylo z výše zmíněných důvodů tak intenzivní jako v německé části euroregionu. Mezi roky 2000 až 2005 se podíl nejstarší složky obyvatel v české části zvýšil z 12,9 % na 13,1 % a v polské části z 12,5 % na 13,2 %.

Porovnání stromů života znázorňujících věkovou strukturu v jednotlivých částech euroregionu ukazuje nejen na odlišné složení obyvatel a různé zastoupení osob v hlavních věkových skupinách, ale i na rozdílné populační chování. Přesto se v těchto grafech objevuje shodný výrazný pokles počtu narozených dětí v posledních letech. Ale i zde lze nalézt rozdíly, které však vychází z demografické historie v jednotlivých částech euroregionu.

Graf 4 Věkové složení obyvatelstva

německé části Euroregionu

Neisse-Nysa-Nisa k 31. 12. 2005

Graf 5 Věkové složení obyvatelstva

polské části Euroregionu

Neisse-Nysa-Nisa k 31. 12. 2005

Na stromu života české části euroregionu jsou dobře patrné „zářezy“ vzniklé hospodářskou krizí ve třicátých letech, poválečným babyboomem, nízkou úrovní porodnosti v šedesátých letech, zvýšenou úrovní reprodukce v první polovině sedmdesátých let a v neposlední řadě snižováním plodnosti v posledních letech. V české části euroregionu tak proběhlo první období zvýšené reprodukce na konci druhé světové války a druhé v první polovině sedmdesátých let. Ačkoli se ženy narozené v období druhého babyboomu dožívají v současnosti věku kolem 33 let, míra porodnosti a tak i počet narozených dětí v české části euroregionu nedosahuje příznivé úrovně.

V německé části euroregionu došlo, jak již bylo zmíněno, k období zvýšené reprodukce žen ve třicátých a na počátku čtyřicátých let. Obnova poválečného Německa a také skutečnost, že se do reprodukčního věku postupně dostávaly ročníky narozené během války, přispěly k druhému období zvýšené reprodukce, které lze datovat od roku 1950 do počátku šedesátých let. Poslední populační vlna je na struktuře obyvatel německé části euroregionu patrná v druhé polovině osmdesátých let. Po této vlně již následoval velmi prudký pokles porodnosti, který v podstatě přetrvává až do současnosti.

V polské části euroregionu nastalo období výrazného zvýšení reprodukce po roce 1947 a přetrvalo po celá padesátá léta. Druhá vlna nastala o 25 let později a její vrchol lze datovat do počátku osmdesátých let. Od roku 1983 se i v této části euroregionu počet narozených nepřetržitě snižoval a jeho pokles se zastavil až v roce 2003.

Věkové složení obyvatel na všech třech stranách hranice ukazuje i na vyšší zastoupení žen v populaci starších osob, které je dáno biologickými rozdíly mezi oběma pohlavími a také válečnými ztrátami.

Graf 6 Zastoupení obyvatel v hlavních věkových skupinách

v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Neméně významnými charakteristikami věkové struktury jsou i kvocienty spočítané z počtu obyvatel zastoupených v hlavních věkových skupinách obyvatelstva, které lze částečně charakterizovat jako počty obyvatel v předproduktivním, produktivním a poproduktivním věku. V české i německé části euroregionu byl jako produktivní věk označen u mužů i žen věk 15 – 64 let, pouze na polské straně v souladu s jejich metodikou byl stanoven věk u mužů 18 – 65 let a u žen 18 – 60 let.

S ohledem na věkové složení obyvatelstva jsou výsledky porovnání ukazatele kvocient mládí i přes rozdílnou metodiku výpočtu nejpříznivější pro polskou část euroregionu. Ukazatel udává počet osob v předproduktivním věku na 1 000 osob v produktivním věku. V polské části jeho úroveň v roce 2005 dosáhla 156, v české části 214 a v německé 238 dětí na 1 000 osob v produktivním věku. Z porovnání jednotlivých okresů Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa vychází nejlépe okres bolesławiecki (260 dětí na 1 000 osob v produktivním věku) a okres lwówecki (257 dětí na 1 000 osob v produktivním věku). Na druhém konci pomyslného žebříčku se umístilo město s právy okresu Hoyerswerda (129 dětí na 1 000 osob v produktivním věku) a okres Niederschlesischer Oberlausitzkreis (152 dětí na 1 000 osob v produktivním věku). V souladu s vývojem věkové struktury se velikost kvocientu mládí ve všech částech euroregionu snižuje.

Podobným způsobem je konstruován i kvocient stáří, který lze definovat jako poměr počtu osob v poproduktivním věku na 1 000 osob ve věku produktivním. Z hodnocení všech tří částí euroregionu v tomto případě vycházela v roce 2005 nejlépe, právě s ohledem na rozdílně stanovené věkové hranice v polské části euroregionu, česká část. V ní dosáhla úroveň tohoto ukazatele 184, v polské 204 a v německé 341 starších osob na 1 000 osob v produktivním věku. Mezi jednotlivými okresy euroregionu se v roce 2005 nejlépe umístily okresy Česká Lípa (151 starších osob na 1 000 osob v produktivním věku) a złotoryjski (182 starších osob na 1 000 osob v produktivním věku), nejhůře město s právy okresu Görlitz (386 starších osob na 1 000 osob v produktivním věku) a okres Löbau-Zittau (384 starších osob na 1 000 osob v produktivním věku). Vývoj tohoto ukazatele v letech 2000 až 2005 nevykazuje z důvodů rozdílných věkových struktur v jednotlivých částech euroregionu jednotný trend. S ohledem na výraznou dynamiku nárůstu podílu starších osob v populaci německé části euroregionu se projevilo ve všech německých okresech i zřetelné zvýšení hodnoty tohoto kvocientu. V české i polské části ve sledovaných letech nedocházelo k tak výrazným změnám v podílu osob v této nejstarší věkové skupině. Z dvanácti českých a polských okresů se ve čtyřech z nich projevilo zvýšení tohoto kvocientu, v šesti okresech jeho hodnota poklesla a ve dvou zůstala na stejné úrovni.

Posledním ukazatelem charakterizujícím věkové složení obyvatel v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa je sociální kvóta, která vypovídá o poměru počtu osob v neproduktivním věku na 1 000 osob ve věku produktivním. Tato kvóta určitým způsobem popisuje ekonomické zatížení obyvatel. Největší zatížení tak lze sledovat v polské části euroregionu, kde hodnota této kvóty v roce 2005 dosáhla 536 osob v neproduktivním věku na 1 000 osob v produktivním věku. V německé části pak její hodnota činila 496 a v české 398 osob v neproduktivním věku na 1 000 osob v produktivním věku. Mezi okresy euroregionu ze srovnání vycházejí nejlépe okresy Česká Lípa (374) a Jablonec nad Nisou (395), nejhůře polské okresy lwówecki (564) a kamiennogórski (560).

Tab. 2 Obyvatelstvo Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle věkových skupin (stav k 31. 12.)

Tab. 3 Obyvatelstvo Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle věkových skupin (stav k 31. 12.)

Tab. 4 Charakteristiky věkové struktury obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

5. Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Děti tvoří jen malou část všech obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa a přesto jsou pro budoucí osud jeho populace tak důležité. Skrývají v sobě silný budoucí potenciál ekonomicky aktivních lidí, který bude v dalších letech a desetiletích ovlivňovat společenský život a sociální klima lidské společnosti.

Na celém území euroregionu žilo ke konci roku 2005 celkem 221 994 dětí ve věku 0 – 14 let. Jejich počet během let 2000 až 2005 zřetelně poklesl, a to o 50 082 dětí (18,4 %). Z jejich celkového počtu mělo své trvalé bydliště ke konci sledovaného období přes 40 % v polské části (89 743 dětí), téměř 30 % v české části (65 672 dětí) a 30,0 % v německé části euroregionu (66 579 dětí).

Graf 7 Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Rozložení dětské populace na jednotlivých stranách hranice však v souvislosti se změnami věkového složení zaznamenalo zajímavý vývoj. Procentuální zastoupení dětí na české straně ze všech dětí euroregionu mezi roky 2000 a 2005 vzrostlo z 26,7 % na 29,6 % a naopak v německé části pokleslo z 33,4 % na 30,0 %. Současně se celkový počet dětí ve všech okresech euroregionu v posledních letech snížil. Nejvýrazněji se v souladu s vývojem věkového složení a populačním chováním obyvatel toto snížení projevilo v okresech německé části euroregionu a nejpříznivěji, tedy s nízkou dynamikou, v okresech v české části.

Graf 8 Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle pohlaví

V absolutním vyjádření se největší snížení počtu dětí do 15 let věku projevilo v okresech Kamenz (o 5 337 dětí) a Löbau-Zittau (o 5 209 dětí), relativně pak v okrese Niederschlesischer Oberlausitzkreis (pokles o 30,9 %) a ve městě s právy okresu Hoyerswerda (pokles o 41,3 %). Nejmenší dynamika poklesu pak byla v absolutních hodnotách vykázána v okrese Jablonec nad Nisou (o 1 329) a v okrese kamiennogórski (o 1 270), v relativních pak v okresech Jablonec nad Nisou (pokles o 9,2 %) a Liberec (pokles o 7,5 %).

Podíl dětské složky obyvatel mezi jednotlivými okresy euroregionu v roce 2005 vypovídal o nejpříznivějším stavu věkového složení v okresech bolesławiecki (16,8 % dětí z celkového počtu obyvatel okresu), lwówecki a lubański, ve kterých procentuální zastoupení dětské složky obyvatelstva činilo shodně 16,4 %. Nejnižší podíl dětí v populaci pak vykázaly statistiky obyvatelstva ve městech s právy okresu Hoyerswerda (8,6 %) a Görlitz (10,0 %).

Rozdíly v populačním chování obyvatel v rámci Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa se ještě výrazněji projevují ve vývoji počtu dětí v podrobnějším věkovém členění. V rámci celého území euroregionu se snížil v souhrnu počet dětí ve všech porovnávaných věkových skupinách, z toho nejdynamičtější pokles byl zaznamenán u nejstarších dětí, tedy ve věkové skupině 10 – 14 let (o 31,2 %). Počet dětí ve věku 6 – 9 let se snížil již jen o 14,5 %, ve věku 3 – 5 let o 4,8 % a nakonec ve věku 0 – 2 let dokonce pouze o 3,5 %.

Podobný trend vývoje dětské složky obyvatel ve vybraných věkových skupinách je patrný i z údajů za polskou část euroregionu. Na této straně hranice se projevilo snížení počtu dětí ve věku 10 – 14 let o 17,8 %, ve věku 6 – 9 let dokonce o 20,6 %, ve věku 3 – 5 let pak o 18,8 % a nakonec v nejmladší věkové skupině do 3 let věku o 9,0 %. Zcela odlišný vývoj je pak patrný z číselných údajů za českou a německou část Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa.

Graf 9 Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle věku

V německé části se největší propad počtu dětí projevil ve věkové skupině 10 – 14 let a to o více než 55 %. Příčiny takto dynamického vývoje jsou velmi dobře patrné z grafu věkové struktury obyvatel německé části euroregionu za rok 2005, na kterém je právě v této věkové skupině velmi zřetelný „zářez“ vzniklý významným snížením počtu narozených dětí v první polovině devadesátých let. Tvar grafu věkového složení pak vysvětluje i důvody rostoucího počtu dětí ve věku 6 – 9 let v této části euroregionu v letech 2000 až 2005 o 5,8 % a ve věku 3 – 5 let dokonce o 11,0 %. V nejmladší věkové skupině do 3 let věku se pak v uvedeném období projevilo snížení počtu dětí, a to o 4,5 %.

Z grafu věkového složení za českou část euroregionu je patrné, že nejméně dětí se narodilo na konci devadesátých let. Těmto dětem je dnes kolem osmi let, a proto můžeme mezi roky 2000 a 2005 s největší intenzitou sledovat pokles právě u věkové skupiny 6 – 9 let (o 22,7 %) a také u skupiny dětí ve věku 10 –14 let (o 10,1 %). Po roce 1997 docházelo v české části euroregionu k velmi pozvolnému narůstání počtu živě narozených dětí. Přesto se tento vývoj porodnosti projevil ve zvýšení počtu dětí v obou nejmladších věkových skupinách, a to ve věku 0 – 2 let o 5,2 % a ve věku 3 – 5 let o 0,3 %.

Tab. 5 Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle pohlaví (stav k 31. 12.)

Tab. 6 Změny v počtu dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle pohlaví

Tab. 7 Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle věkových skupin (stav k 31. 12.)

Tab. 8 Změny v počtu dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle věkových skupin

6. Populační chování obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Mezi roky 2000 a 2005 poklesl počet živě narozených Graf 10 Porodnost a úmrtnost obyvatel dětí na území Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa o 4,0 % Euroregionu na 14 056 dětí. V přepočtu na 1 000 obyvatel se Neisse-Nisa-Nysa za sledované období snížila porodnost z 8,6 na 8,5 ‰.

Úroveň porodnosti žen na území euroregionu zdaleka nedosahuje příznivých výsledků. Pouze v české části je možné v posledních letech sledovat zvýšení počtu živě narozených dětí. V letech 2000 až 2005 došlo k nárůstu jejich počtu o 4,4 %. V německé části se za stejné období naopak projevilo snížení o 9,7 % a v polské pak o 5,1 %. Z porovnání úrovně ukazatele živě narození na 1 000 obyvatel v roce 2005 vychází nejhůře německá část euroregionu (7,1 ‰) a nejlépe část česká (10,0 ‰).

Graf 10 Porodnost a úmrtnost obyvatel

Euroregionu

Neisse-Nisa-Nysa

Graf 11 Průměrný věk matky

při narození dítěte v české a německé

části Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Jednou z charakteristik populačního chování po změnách politického a sociálního systému v zemích, na jejichž území se Euroregion Neisse-Nisa-Nysa nachází, je zvyšování průměrného věku matky při narození dítěte. Současné společenské podmínky umožňují mladým lidem dosažení vyššího a kvalitnějšího vzdělání, získávání profesních zkušeností, ale i možností ze zahraničních pobytů a mnoho jiného. Pozvolné zvyšování průměrného sňatkového věku i průměrného věku matky při narození dítěte je proto přirozeným důsledkem. V české  části Euroregionu dosáhl v roce 2005  průměrný věk matky 28,6 let, v německé části dokonce 29,3 let.

Snižování celkového počtu obyvatel euroregionu v minulých letech bylo důsledkem převahy počtu zemřelých nad počtem narozených a rovněž se zde také negativně promítalo i saldo migrace.

Z porovnání údajů za roky 2000 a 2005 je patrné, že pouze v české části bylo v roce 2005 dosaženo aktivního salda přirozeného přírůstku. I přes tuto skutečnost převaha zemřelých nad počtem živě narozených dětí dosáhla v roce 2005 na území Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa 25,7% a byla tak o 3,5 procentního bodu vyšší než v roce 2000. Přirozený úbytek obyvatel se ve sledovaném období zvýšil o 11,3%.

Podobně se v letech 2000 a 2005 vyvíjela i bilance přistěhovalých a vystěhovalých. Převaha vystěhovalých z euroregionu v roce 2005 se ve srovnání s rokem 2000, kdy tento úbytek činil okolo 7 120 osob, zredukovala na 5 318 osob. Negativní bilance stěhování je zřetelně patrná zejména z údajů za německou, ale i za polskou stranu. Statistiky za českou část euroregionu naopak jako jediné vykazují v obou sledovaných letech přírůstek obyvatel stěhováním.

Graf 12 Stěhování mezi okresy

na jednotlivých stranách hranice

Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Graf 13 Přírůstky počtu obyvatel v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

v roce 2000

Graf 14 Přírůstky počtu obyvatel v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

v roce 2005

V souladu s vývojem porodnosti, úmrtnosti a migrace dosáhl celkový úbytek počtu obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2000 přes 10 tisíc a v roce 2005 necelých 9 tisíc osob. Celkový úbytek obyvatel ve sledovaných letech v souhrnu vykázala jak polská, tak i německá část euroregionu. V české části se naopak v obou hodnocených letech projevil celkový přírůstek, a to v roce 2000 ve výši 109 osob a v roce 2005 dokonce ve výši 1 468 osob. Mezi jednotlivými okresy v roce 2000 dosáhly celkového přírůstku počtu obyvatel pouze okresy jeleniogórski, bolesławiecki a Česká Lípa, v roce 2005 pak okresy Česká Lípa, Jablonec nad Nisou a Liberec.

Graf 15 Vybrané ukazatele úmrtnosti dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

V průběhu roku 2005 zemřelo v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa 94 dětí ve věku 0 – 14 let. Ve srovnání s rokem 2000 jejich počet klesl o třetinu. Nejvyšší pravděpodobnost úmrtí dítěte je biologicky dána na počátek jeho života. Do jednoho roku věku zemřelo na území euroregionu v roce 2000 přesně62,0 % z celkového počtu zemřelých dětí, v roce 2005 dokonce 67,0 % těchto dětí. Kojenecká úmrtnost, která vyjadřuje počet zemřelých do 1 roku života na 1 000 živě narozených, dosáhla v roce 2000 v souhrnu 6,2 ‰ a v roce 2005 pouze 4,6 ‰.

Nejčastější příčinou úmrtí dětí jsou některé stavy vzniklé v perinatálním období a v roce 2000 tvořily přibližně třetinu všech úmrtí dětí. Neméně zanedbatelnou příčinou úmrtí dětí jsou i poranění, otravy a některé jiné následky vnějších příčin a také vrozené vady, deformace a chromozomální abnormality.

Tab. 9 Přirozený pohyb obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Tab. 10 Stěhování v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Tab. 11 Zemřelé děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle věkových skupin

Tab. 12 Zemřelé děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle věkových skupin

Tab. 13 Zemřelé děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle věkových skupin na 100 000 dětí

Tab. 14 Zemřelé děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle vybraných příčin úmrtí

7. Projekce obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Na počátku roku 2004 prezentoval Český statistický úřad projekci vývoje obyvatelstva za Českou republiku a následně i za kraje. Je třeba zdůraznit, že projekce za kraje byla vypočtena bez vlivu vnitřní i zahraniční migrace a ukazuje tedy na hypotetický vývoj počtu a věkového složení obyvatelstva krajů, ovlivněný pouze přirozenou měnou obyvatel. Podobně byly prezentovány výsledky 3. regionální prognózy obyvatelstva do roku 2020 (1. varianta) ve Spolkové zemi Sasko a také projekce obyvatelstva v Polsku.

Graf 16 Projekce obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa do roku 2020

Projekce vývoje obyvatelstva s ohledem na předchozí i očekávaný vývoj porodnosti a úmrtnosti předpovídá do roku 2020 pokles absolutního počtu obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa na přibližně 1 460 tisíc obyvatel. V souhrnu jednotlivých národních projekcí za českou, německou a polskou část euroregionu lze odhadovat relativní snížení jeho obyvatelstva mezi roky 2005 a 2020 o 8,8 %. Největší změnu v počtu bydlících osob lze očekávat na německé straně (pokles o 16,1 %) a nejmenší na straně české (pokles o 3,5 %). Celkové snížení obyvatelstva polské části euroregionu je odhadováno na 4,5 %.

Graf 17 Projektovaná změna počtu obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

mezi roky 2005 a 2020 podle hlavních věkových skupin

V souladu s prognózovaným vývojem lze na území euroregionu mezi roky 2005 a 2020 předpokládat výraznou změnu složení obyvatel podle věku. Můžeme očekávat výrazné zvýšení podílu osob ve věku nad 65 let (dokonce o téměř28 %) se současným odpovídajícím poklesem podílu obyvatel ve věku 15 – 64 let (o 16,5 %) a pokles dětské složky obyvatelstva do 14 let (o 15,1 %). Větší rozdíly mezi jednotlivými částmi euroregionu lze pozorovat v projekci počtu obyvatel ve věkové skupině osob 65 a víceletých. Vlivem specifického rozdělení obyvatelstva podle věku na jednotlivých stranách hranice lze předpokládat v průběhu patnácti let do roku 2020 značné zvýšení počtu osob v této věkové skupině jak v české (o 50,2 %), tak v polské části (o 44,9 %). Během stejného období je předpovídán pokles počtu obyvatel ve věku 15 – 64 let v české části o 12,1 %, v německé o 25,3 % a v polské části euroregionu o 10,0 % a také obdobné snížení dětské složky obyvatelstva v české části o 9,1 %, v německé o 13,4 % a v polské části euroregionu dokonce o 21,4 %.

Z výsledků jednotlivých národních projekcí vývoje obyvatelstva vyplývá, že počet dětí žijících na území Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa se bude v příštích letech snižovat. Příčinou tohoto vývoje však bude především snížení podílu žen v reprodukčním věku na celkové populaci, které je důsledkem změn ve věkovém složení obyvatel. Jednotlivé projekce současně počítají s postupným zvyšováním míry porodnosti. Ta se již pozvolna začíná pozitivně projevovat (především v české části euroregionu), ale nemůže vykompenzovat úbytek počtu narozených dětí způsobený poklesem podílu žen v reprodukčním věku. Přesto je možné očekávat snížení počtu dětí žijících na území euroregionu mezi roky 2005 a 2010 o 7,9 % na 197,9 tisíc, v dalších pěti letech do roku 2015 o dalších 3,9 % na 190,2 tisíc a v průběhu dalšího pětiletého období o 4,2 % na 182,3 tisíc.

Mezi rokem 2005 a projektovaným rokem 2020 dojde podle odhadů k výraznému snížení počtu dětí zpravidla ve všech sledovaných věkových skupinách. Výjimku tvoří pouze věková skupina 6 – 9 let v české části euroregionu, u které se neočekává mezi sledovanými roky 2005 a 2020 změna, a také věková skupina 10 – 14 let v německé části, ve které se očekává v průběhu sledovaného období zvýšení počtu dětí o 2,0 %.

Graf 18 Projekce vývoje počtu dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

do roku 2020

Změnu ve struktuře dětí podle věkových skupin na jednotlivých stranách hranice v rámci Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa názorně zachycuje následující graf.

Graf 19 Projekce struktury dětské složky obyvatelstva

Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa do roku 2020

Tab. 15 Obyvatelstvo české a německé části Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Tab. 16 Obyvatelstvo polské části Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Tab. 17 Projekce obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle pohlaví do roku 2020

(stav k 31. 12.)

Tab. 17 Projekce obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle pohlaví do roku 2020

(stav k 31. 12.)

8. Rodina a bydlení v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Základním stavebním kamenem společnosti je a bude rodina. Dobře fungující rodinný život je jedním ze stěžejních faktorů kvalitního života dětí a také perspektivou pro zajištění další reprodukce obyvatel.

Z celkového počtu více než 600 tisíc rodin žijících na území okresů Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa tvořily rodiny s dětmi 47,7 %. V české části euroregionu pak rodiny s dětmi představovaly při sčítání v roce 2001 přesně 50,7 % všech rodin, v německé na základě údajů z roku 2005 pouze 31,3 % a v polské části při sčítání v roce 2002 naopak dokonce 77,0 % všech rodin.

Z 61,2 tisíce rodin s dětmi v okresech české části euroregionu sečtených v roce 2001 domácnosti manželů s dětmi zahrnovaly 45,2 tisíc rodin. V 16,0 tisících případech žili partneři v nesezdaném soužití nebo rodinu tvořil pouze jeden z rodičů a děti. V německé části euroregionu dosáhl počet rodin s dětmi v roce 2005 necelých 100 tisíc, z toho v necelé polovině z nich (47,6 tisíc) sňatky bylo vychováváno dítě do 15 let věku. Necelých 30 tisíc těchto rodin tvořili sezdaní  rodiče a děti, pouze 19,1 tisíc rodin pak partneři v nesezdaném soužití, a nebo pouze jeden z rodičů a děti. V polské části bylo při sčítání v roce 2002 vykázáno téměř 130 tisíc rodin s dětmi. Přičemž dvě třetiny rodin s dětmi tvořily manželské páry (84,8 tisíc).

Graf 20 Sňatky a rozvody v Euroregionu

Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

V roce 2005 vstoupilo do manželství v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa téměř 8 tisíc párů. V české části bylo v přepočtu na 1 000 obyvatel uzavřeno 5,3 sňatků, v německé části 4,0 sňatků a v polské pak 4,9 sňatků. Počet rozvodů evidovaných na všech třech stranách hranice byl přibližně stejný, absolutně nejvíce manželství bylo soudy rozvedeno v české části (1 394 rozvodů) a nejméně v německé části euroregionu (1 291 rozvodů). Relativně nejvyšší úroveň rozvodovosti v přepočtu na 1 000 obyvatel pak vykázala česká část euroregionu (3,3 ‰), v německé části euroregionu připadlo na 1 000 obyvatel 2,0 rozvodů a v polské 2,4 rozvodů. Rozvod vždy postihne velké množství rodin s dětmi. V roce 2005, stejně jako v roce 2000, ve více než 62 % rozvedených manželství v české části euroregionu žily v rodině závislé děti. V německé části dosáhl v roce 2000 tento podíl 64,2 % a v roce 2005 jen 55,8 %.

Graf 21 Sňatečnost a rozvodovost v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

v roce 2005

Významným faktorem ovlivňujícím vývoj obyvatelstva euroregionu a vytvářejícím tak životní podmínky pro děti je i velikost bytu.

Na české straně Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa tyto informace o charakteristikách bydlení obyvatel umožňuje získat pouze sčítání lidu, domů a bytů. K 1. 3. 2001 činila obytná plocha na 1 obyvatele v okresech české části 18,7 m2 a v průměru na 1 byt připadlo 2,6 osob. Největší podíl rodin byl vykázán v bytech se třemi obytnými pokoji. Úplné rodiny pak bydlely zpravidla ve větších bytech než rodiny neúplné. Nejzřetelněji se tento rozdíl projevil u podílu úplných a neúplných rodin na jejich celkovém počtu žijících v bytech s jedním obytným pokojem. Podíl úplných rodin s jedním dítětem bydlících v jednopokojovém bytě z jejich celkového počtu činil 6,1 % a podíl neúplných rodin s jedním dítětem 13,9 %.

Graf 22 Rodiny s dětmi v české části Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

podle typu rodiny a velikosti bytu v roce 2001

Mezi roky 2000 a 2005 vzrostla v německé části euroregionu obytná plocha v přepočtu na 1 obyvatele z 35,3 m2 na 37,8 m2 a průměrný počet obyvatel na 1 byt ve sledovaném období nepatrně klesl z 2,1 na 2,0 osoby. Podle údajů z mikrocensu pořádaného v roce 2002 žil největší podíl rodin v bytech o rozloze 60 – 90 m2 (36,8 %), 24,5 % rodin bydlelo v bytech s plochou v intervalu 90 – 120 m2, 16,4 % v bytech s obytnou plochou 120 – 150 m2 a 12,0 % v malých bytech s rozlohou do 60 m2.

Statistiky charakterizující úroveň bydlení v polské části euroregionu také potvrzují zlepšení bytových podmínek mezi roky 2000 a 2005. Ve sledovaném období se projevilo zvětšení průměrné obytné plochy na 1 osobu z 20,3 m2 na 23,6 m2 a snížení počtu obyvatel na jeden byt z 3,1 na 2,9 osob. Struktura rodin podle velikosti bytu je i v polské části zjišťována pouze při sčítání. V roce 2002 tak nejvyšší podíl rodin bydlel v bytech o obytné ploše 10,0 – 14,9 m2 na 1 osobu, a to 27,1 %. Byty s rozlohou 15,0 – 19,9 m2 na 1 osobu užívalo 24,4 % rodin a s obytnou plochou 20,0 – 24,9 m2 na 1 osobu 22,8 %. Údaje za polskou část současně ukazují, že zpravidla úplné rodiny s dětmi bydlely ve větších bytech než neúplné rodiny. Výjimečnou skupinu však tvoří neúplné rodiny s jedním dítětem, z nichž dokonce 30,5 % žilo v bytech o rozloze 20,0 – 24,9 m2 na 1 osobu a 23,3 % v bytech ještě větších.

Tab. 18 Rodiny v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle typu rodiny

Tab. 19 Rodiny v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle typu rodiny

Tab. 20 Rozvody v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Tab. 21 Charakteristiky bydlení v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Tab. 22 Rodiny s dětmi v české části Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle typu rodiny a velikosti bytu v roce 2001^1)

Tab. 23 Rodiny s dětmi v německé části Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle typu rodiny a velikosti bytu v roce 2002^1)

Tab. 24 Rodiny s dětmi v polské části Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle typu rodiny a velikosti bytu v roce 2002^1)

Graf 23 Rodiny s dětmi v polské části Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

podle typu rodiny a velikosti bytu v roce 2002

9. Sociální prostředí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Všestranný vývoj dítěte neovlivňuje jen rodina a kvalitní podmínky bydlení, ale také zázemí, které je vytvořeno sociální politikou státu. V souladu s rozdílnou mírou dostupnosti datových podkladů a častými odchylkami v metodice se podařilo získat za tuto oblast jen nepatrné množství srovnatelných údajů za jednotlivé části euroregionu.

Věkové složení obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa a zvláště pak dětské složky je základním faktorem, který působí na počet žáků v jednotlivých stupních školní a předškolní výuky. Mateřské školy v české části euroregionu (podle klasifikace ISCED odpovídají stupni ISCED 0) navštěvovalo ve školním roce 2005/2006 o 2,8 % dětí více než ve školním roce 2000/2001. Daleko výrazněji vzrostl počet dětí navštěvujících mateřské školy ve sledovaném období v německé části euroregionu, a to o 11,8 %. Zřetelný pokles dětí dokonce o 15,0 % se projevil v těchto předškolních zařízeních v polské části.

Graf 24 Žáci v Euroregionu

Neisse-Nisa-Nysa

podle klasifikace ISCED

Na jednotlivých stranách hranice je zaveden zcela odlišný systém školství a je obtížné ho porovnávat. Jediným pojítkem je již zmiňovaná klasifikace ISCED. Podle ní do kategorie ISCED 1 a ISCED 2 spadá celé naše základní školství (první i druhý stupeň základní školy), ale mimo jiné také 1. a 2. ročník 6letého a 1. – 4. ročník 8letého gymnázia. Věkově lze žáky těchto školních zařízení vymezit přibližně od 6 do 15 let. Počet žáků v kategorii ISCED 1 a ISCED 2 se ve srovnání školního roku 2005/2006 a školního roku 2000/2001 snížil v české části o 17,1 %, v německé části dokonce o 36,8 % a v polské pouze o 6,4 %.

Mezi roky 2000 a 2005 došlo v české i v německé části euroregionu (za polskou část nejsou údaje k dispozici) ke zvýšení počtu všeobecných a praktických lékařů. V české části se projevil tento nárůst razantněji a dosáhl 8,3 %, v německé části činil 1,9 %. V souladu s nárůstem počtu lékařů došlo k nepřímo úměrnému poklesu počtu obyvatel na jednoho lékaře. V německé části se ve sledovaném období hodnota tohoto ukazatele snížila o 8,5 % a v české o 6,7 %. V roce 2005 tak na jednoho všeobecného či praktického lékaře připadlo v české části 350 a v německé 378 obyvatel. Jeden pediatr v průměru v české části ošetřoval 699 dětí a v německé 1 305 dětí.

Tab. 25 Děti a místa v zařízeních denní péče pro děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Tab. 26 Žáci v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle klasifikace ISCED

Tab. 27 Lékaři v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Tab. 28 Kulturní a sportovní zařízení a zařízení pro volný čas v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Tab. 29 Hospitalizované děti v nemocnicích v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle pohlaví

Tab. 30 Poraněné děti při dopravních nehodách v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle typu dopravního prostředku

10. Přílohová část

Vývoj počtu obyvatel v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v letech 2000 - 2005

Věkové složení obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa k 31. 12. 2005

Poznámka: údaje o obyvatelstvu polské části ERN ve věkové skupině 85 - 100 let k 31. 12. 2004

Obyvatelstvo Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle hlavních věkových skupin

Obyvatelstvo v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle hlavních věkových skupin v roce 2005

Podíl dětí ve věku 0 - 14 let na celkovém počtu obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle vybraných věkových skupin

Živě narození na 1 000 obyvatel v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Kojenecká úmrtnost dětí v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Zemřelé děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle vybraných věkových skupin

Projekce obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa do roku 2020

Projekce obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle hlavních věkových skupin do roku 2020

Rodiny v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Charakteristiky bydlení v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2000

Hustota obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Průměrný věk obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl obyvatel ve věku 0 - 14 let na celkovém počtu obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl obyvatel ve věku 65 a více let na celkovém počtu obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysav roce 2005

Kvocient mládí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Kvocient stáří v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Sociální kvóta v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl dětí ve věku 0 – 5 let na celkovém počtu dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl dětí ve věku 6 – 9 let na celkovém počtu dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl dětí ve věku 10 – 14 let na celkovém počtu dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysav roce 2005

Počet dívek na 100 chlapců ve věku 0 – 14 let v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Přirozený přírůstek/úbytek na 1 000 obyvatel v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Přírůstek/úbytek stěhováním na 1 000 obyvatel v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Kojenecká úmrtnost v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

EUROPE DIRECT Liberec – Váš zdroj evropských informací v regionu

Tato publikace byla převedena do formátu pro čtečky e-knih, v rámci akce s názvem

„Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec”,

číslo FA/EDIC 2013-2017/CZ/EDIC13/2013.

Finančně podpořeno z prostředků Evropské unie

Odpovědnost za informace uvedené v této publikaci nese autor. Evropská komise

žádným způsobem neodpovídá za jakékoli případné použití informací obsažených

v publikaci.

Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec Vám nabízí zdarma tyto základní služby:

• Konzultace – práva občanů Evropské unie a související právní předpisy, priority a politiky EU, programy a možnosti podpory projektů ze strany EU

• Tištěné informační materiály

• Organizování nejrůznějších akcí

Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec – Váš zdroj evropských informací v regionu

Středisko sídlí v prostorách Euroregionu Nisa.

Je koordinováno a spolufi nancováno Evropskou komisí.

Kontakt

EUROPE DIRECT Liberec,

Informační středisko při Euroregionu Nisa,

třída 1. máje 858/26, Liberec

tel.: +420 485 340 990

e-mail: edliberec@ern.cz

www.europe-direct.cz/strediska/liberec

Evropská informační střediska EUROPE DIRECT naleznete po celé České republice: Brno, Bruntál, České Budějovice, Dvůr Králové nad Labem, Hradec Králové, Jihlava, Kroměříž, Liberec, Most, Olomouc, Ostrava, Pardubice, Plzeň

Table of Contents

1. Předmluva

2. Metodické vysvětlivky

3. Obyvatelstvo Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

4. Věkové složení obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

5. Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

6. Populační chování obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

7. Projekce obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

8. Rodina a bydlení v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

9. Sociální prostředí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

10. Přílohová část

Vývoj počtu obyvatel v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v letech 2000 - 2005

Věkové složení obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa k 31. 12. 2005

Obyvatelstvo Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle hlavních věkových skupin

Obyvatelstvo v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle hlavních věkových skupin v roce 2005

Podíl dětí ve věku 0 - 14 let na celkovém počtu obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle vybraných věkových skupin

Živě narození na 1 000 obyvatel v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Kojenecká úmrtnost dětí v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Zemřelé děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle vybraných věkových skupin

Projekce obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa do roku 2020

Projekce obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle hlavních věkových skupin do roku 2020

Rodiny v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Charakteristiky bydlení v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2000

Hustota obyvatelstva Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Průměrný věk obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl obyvatel ve věku 0 - 14 let na celkovém počtu obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl obyvatel ve věku 65 a více let na celkovém počtu obyvatel Euroregionu Neisse-Nisa-Nysav roce 2005

Kvocient mládí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Kvocient stáří v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Sociální kvóta v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl dětí ve věku 0 – 5 let na celkovém počtu dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl dětí ve věku 6 – 9 let na celkovém počtu dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Podíl dětí ve věku 10 – 14 let na celkovém počtu dětí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysav roce 2005

Počet dívek na 100 chlapců ve věku 0 – 14 let v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Přirozený přírůstek/úbytek na 1 000 obyvatel v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Přírůstek/úbytek stěhováním na 1 000 obyvatel v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005

Kojenecká úmrtnost v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2005