O Euroregionu Nisa

Experiment, který se podařil

Jak to začalo?

První myšlenky o vytvoření určité, méně či více institucionalizované, formy spolupráce na polsko-česko-německém příhraničí se objevily koncem roku 1990. Byla to přirozená reakce na situaci, kterou vytvořila tehdejší zvláštní doba. Skutečný život v příhraničních oblastech se měnil. A to radikálně. Tam, kde po několik desetiletí byly „hranice míru“ (Odra-Nisa) nebo „hranice přátelství“ (hřebeny Krkonoš), byly hranice ve skutečnosti střežené z obou stran, a pak vše, co se doposud považovalo za nemožné, se ze dne na den stalo možné. Stačí si jen připomenout, jak rychle se rozvíjel nejjednodušší příhraniční obchod, kdy obchodní pulty nahradily nejdříve rozkládací turistické postele a ihned poté známé rozkládané stolky připomínající vzhledem „čelisti“.

Vůči sousedovi za hranicí se začala objevovat obyčejná lidská zvědavost, často spontánní, donedávna vůbec nemyslitelná. Nakonec v komunistických rituálech a zdánlivě efektních formách spolupráce již neměl kdo pokračovat, protože změny se rychle vžily i u exponentů místní moci. Demokraticky zvolený starosta dobře – protože jako občan – pochopil svůj mandát a rychle nacházel cestu a společný jazyk se svým protějškem na druhé straně hranice. Spojovaly je nejen zeměpisné a historické vazby.

Ještě více totiž problémy, u kterých bylo jasné, že se musí řešit jen společně: neprůchodnost hraničních přechodů, nedostatečná infrastruktura, problémy na trhu práce a pohraniční kriminalita. To všechno bylo pochopitelně velmi důležité. V tomto regionu Evropy bylo ale nutné na první místo zařadit řešení nedostatků a ekologických škod, které neměly jinde obdobu. Města, která iniciovala trojstrannou spolupráci: německá Žitava a Görlitz, polská Bogatynia a Zgorzelec, český Hrádek n. Nisou, Liberec a další, se přece nacházely v samotném centru oblasti, které se v té době říkalo „Černý trojúhelník“, „Trojúhelník síry“, nebo dokonce (jak psal v roce 1990, když pomineme eufemismy, DER SPIEGEL) „Trojúhelník smrti“. Jednalo se tedy o problémy, jejichž rozsah dalece překračoval pravomoci obcí nebo možnosti státní správy na úrovni regionu. A řešit je bylo třeba, a to důsledně.

Dnes stojí za to připomenout, že tehdejší jelenohorský vojvoda Jerzy Nalichowski, bývalý činitel „Solidarity“, se velmi rázně a účinně angažoval ve spolupráci s obcemi a se všemi grémii, kterým byly problémy v regionu známé a které vnímaly šanci, jakou vytváří společné zájmy, které přináší velkou odhodlanost pro přeshraniční činnost. Tady, v jihozápadním koutě naší země, tato iniciativa nabírala na síle, i když ne všichni měli jasno, jaké budou její přínosy.

Vojvoda Nalichowski, když pro tuto iniciativu hledal oporu v hlavním městě, čelil na vysokých úřadech narčením, že touží po soukromé zahraniční politice. Málokdo si již dnes pamatuje, že také o dva roky později došlo v Poslanecké sněmovně k bezprecedentní události. Tehdy polský parlament nepřijal informaci ministra zahraničních věcí prof. Krzysztofa Skubiszewského o prvních euroregionálních společenstvích vznikajících na polských hranicích. Takový byl tehdy přístup nedůvěřivých politiků, zejména varšavských, a to již v době, kdy tady, na místní úrovni, se tato myšlenka úspěšně rozvíjela.

V důsledku je dnes možné říci, že našich výjimečných „5 minut historie“ jsme zde opravdu dobře využili.

A to proto, že tomu od začátku napomáhalo jak specifické klima velkých změn, aktivita klíčových veřejných činitelů, tak i osobnosti ze světa kultury, vědy a medií, vznikajícího třetího sektoru, apod. V důsledku toho se, pod záštitou tří prezidentů: Havla, von Weizsäckera a Wałęsy, ve dnech 23.-25. května 1991 v Žitavě (Zittau) uskutečnila konference „Dreiländereck” – celkem se jí zúčastnilo téměř 400 účastníků, zastupujících všechny sektory, různá prostředí a věkové skupiny z Polska, Německa a České republiky (tehdy ještě Československa). Výsledkem bylo schválení společného memoranda, ve kterém byla poprvé vyjádřena vůle vytvoření „euroregionu”. Ve skutečnosti to byl v této době ještě exotický výraz. Málokdo věděl, čím jsou takováto společenství působící v západní Evropě od začátku 60. let. Jinou skutečností je to, že se zde na ruinách „reálného socialismu”, kde se ještě nedávno společenský život řídil zcela jinými zákony, daly ne vždy modely západních euroregionů jednoduše aplikovat.

Tři zúčastněné strany přijaly tuto specifickou výzvu spuštěním prvního experimentu tohoto typu na území bývalého „východního bloku”. Na první konferenci polských obcí majících zájem o tento projekt (bylo jich 23), která se konala 8. listopadu 1991 na jelenohorské radnici, byl zvolen 10-tičlenný konvent do budoucí 3-stranné Rady Euroregionu. Jeho předsedou byl starosta Bogatyně Franciszek Zaborowski. Zástupci obcí schválili vojvodu Nalichowského jako člena budoucího Prezídia, resp. „ politického vrcholu” Euroregionu a níže podepsaný byl pověřen výkonnou funkci – koordinátorem za polskou stranu. Mými partnery byli: Gerhard Watterott za německou stranu a Miroslav Matušek za českou stranu.

Další činnost se rozvíjela velice rychle a již 21. prosince 1991 se mohlo v Žitavě uskutečnit ustavující zasedání 30-tičlenné Rady, která formálně uvedla do života Euroregion Neisse-Nisa-Nysa. Byl schválen jeho název (zúčastněné strany si vymínily právo používat v něm pouze vlastní název hraniční řeky), bylo rozhodnuto společně zpracovat a co nejdříve podepsat příslušnou „rámcovou dohodu”, byla vytvořena první struktura pracovních skupin. Nejdůležitější cíle ERN byly zakotveny v memorandu z květnové konference. Jako základní pilíře činnosti byly přijaty: rovnocenné partnerství, parita, rotace a konsensus. První návrh „Rámcové dohody” schválila třístranná Rada Euroregionu na svém druhém zasedání, které se konalo již krátce po vzniku ERN, dne 29. února 1992 v Liberci. Připomeňme, že následné, třetí zasedání Rady – v souladu s principem rotace – se konalo 3. října 1993 v Jelení Hoře a jeho hlavním tématem bylo schválení seznamu úkolů každé ze tří stran, které třístranné společenství tehdy přijalo jako prioritní pro celý Euroregion.

Stojí za to ještě jednou zdůraznit, že k úspěšnosti tohoto výjimečného experimentu přispěla neopakovatelná atmosféra tohoto období, generující osobnosti a chování charakteristická pro občanské iniciativy s velkým nábojem hromadné kreativity. Jako příklad lze uvést vznik loga Euroregionu Nisa. Když byla v roce 1992 na návrh polské strany vyhlášena veřejná soutěž, za velmi krátkou dobu se na sekretariátu v Liberci, Žitavě a Jelení Hoře sešlo celkem 664 návrhů. Byl to významný signál o tom, že myšlenka Euroregionu začíná žít a je pozitivně vnímána jeho občany. Můžeme dnes bez nadsázky tvrdit, že tento desítky let zanedbávaný, multikulturní region Evropy, vstoupil na začátku 90. let 20. stol. na svou novou cestu úspěšné historie.

Kde jsme nyní?

Euroregion Nisa, který na začátku fungoval jako amorfní federace polských, českých a saských měst, obcí a okresů, jejichž samosprávy v roce 1991 vyjádřily vůli spolupracovat, se vyvinul do současné doby jako společenství tří různých, jakoby bratrských, národních sdružení vzniklých v průběhu roku 1992 na základě legislativy každého ze tří států. Jsou to samostatné právní subjekty, ale jejich cíle a obecná forma činnosti vychází z ustanovení společného dokumentu, kterým byla a je „Rámcová dohoda Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa”. Na polské straně se jedná o Stowarzyszenie Gmin Polskich Euroregionu Nysa. Každé ze tří sdružení, vždy po komunálních volbách v dané zemi, deleguje do společné Rady Euroregionu 10 zástupců. Politickým vedením Euroregionu je třístranné Prezídium, které tvoří zástupci tří sdružení, jedná se o předsedy/ prezidenty české, německé a polské strany. V současné době jsou jimi:

Martin Půta (CZ), Bernd Lange (DE) a již na druhé volební období jmenovaný Piotr Roman (PL). Výkonným orgánem Euroregionu je jeho třístranný Sekretariát. Je tvořen vedoucími kanceláří ERN v Liberci, Žitavě a Jelení Hoře. Sekretáři/jednateli Euroregionu Nisa jsou pánové:

Jaroslav Zámečník (CZ), Gerhard Watterott (DE) a Andrzej Jankowski (PL).

Základní cíle činnosti a existence Euroregionu se nezměnily. Všeobecně jde o všestrannou práci ve prospěch hospodářského a sociálního rozvoje a trvalého zlepšování podmínek a kvality života obyvatel těchto území. Ve verzi Rámcové dohody z roku 2004, tedy z doby, kdy se Polsko a Česko staly členy Evropské unie, patří ke společným cílům Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa zejména:

»  další všestranný rozvoj přeshraniční spolupráce,

»  propagace Euroregionu jako atraktivního integrovaného turistického a prázdninového regionu,

»  podpora aktivit odpovídajících prioritám Euroregionu při využití evropských fondů a dotačních programů.

Stojí za to připomenout, že v době, kdy se všichni tři partneři ocitli mezi členskými státy EU, začala v historii ERN a ve stále se zde rozvíjejících přeshraničních integračních procesech další důležitá etapa. Svědčí o tom například změna charakteru „oborových” pracovních struktur Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa. Pracovní skupiny působící od samotného počátku ERN byly nově nahrazeny euroregionálními expertními skupinami, tzv. Eurexy. Jestliže ještě v roce 1991 byly vytvořené pracovní skupiny (kterých ostatně stále přibývalo) nejen základem pro výměnu zkušeností, ale také přirozeným polem pro konfrontaci zájmů a nejednou určitou „hrou o vlastní zájmy” každé ze tří stran, tak nyní je poslání „Eurexů” postaveno na myšlence celého třístranného společenství.

V současné době působí 16 takových expertních skupin a jejich úkolem je zpracovávání projektů v jim příslušejících oborech a příprava doporučení pro strategii celého Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa.

Další významnou novinkou je vznik nové formy přeshraniční spolupráce v evropské legislativě,

a to Evropského seskupení pro územní spolupráci. Jedná se o možnost založení společných přeshraničních právních subjektů, zakládaných buď pro konkrétní oblasti pří- a přeshraniční činnosti (zdravotní střediska, systémy hromadné veřejné dopravy, aj.), nebo také pro širší spektrum spolupráce v různých oblastech, důležitých pro místní komunity. Struktura ESÚS se řídí legislativou toho partnerského státu, ve kterém se nachází sídlo takového subjektu. Již více než rok je myšlenka vytvoření ESÚS na území Euroregionu Nisa předmětem společných analýza diskuzí na úrovní třístranného Prezídia ERN.

Euroregion Neisse-Nisa-Nysa slaví v roce 2011 své 20. výročí.

Dosavadní léta byla obdobím důsledného naplňování cílů stanovených v květnu 1991. Ale nejen to. Je to také kontinuální vývoj způsobu činnosti. Cestou se objevovaly úspěchy, ale i neúspěchy a zklamání. Měnily se vnější podmínky, což vedlo ke změnám průběžných priorita pravidel hry, a v důsledku také identity Euroregionu a jeho společenského vnímání. Důležitým momentem bylo nejdříve vyhlášení programu Phare s významnou úlohou ERN, který od roku 1996 také rozděluje prostředky z evropských fondů, a později přijetí Polska a Česka do Evropské unie, vyhlášení programu Interreg a pak Evropské územní spolupráce, v jejímž rámci jsou v období 2007 – 2013 k dispozici tři programy: česko – německý, česko – polský a polsko – německý. Od roku 1996 Stowarzyszenie Gmin Polskich Euroregionu Nysa také úspěšně působí jako jedno z ústředních pracovišť Polsko-německé spolupráce mládeže (tzv. „Jugendwerk“).

Mezitím vstoupila v platnost Schengenská dohoda a nedávno došlo k úplnému otevření vnitřního evropského trhu práce. Proces proměn v Evropě pokračuje... Dosavadní směry činnosti a konkrétní projekty Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa jsou velmi široké a mnohočetné. Jsou doloženy četnými archivními publikacemi a také popsány v řadě diplomových a magisterských studentských prací, ve výzkumných vědeckých disertacích, doktorských a docentských pracích.

Přínos Euroregionu Nisa je evidentní a s jistotou lze konstatovat, že nelehký experiment, zahájený před 20 lety, se osvědčil.

Pouze z čistě polského pohledu to výmluvně dokazuje i to, že mezitím vzniklo na všech hranicích Polska 16 obdobných laboratoří evropské integrace. Některé z nich měly možnost využít průkopnických zkušeností Euroregionu Nisa.

Jacek Jakubiec

Naši členové

Euroregion Neisse-Nisa-Nysa má od svého založení tři členy: z polské strany – Stowarzyszenie Gmin Polskich Euroregionu Nysa, z české strany – Euroregion Nisa – Regionální sdružení měst a obcí a z německé strany – Kommunalgemeinschaft Euroregion Neisse, Sektion BR Deutschland e.V.

Na území české části jsou vedle měst a obcí členy ERN také Krajská hospodářská komora a Sdružení pro Český ráj

Členové české části Euroregionu Nisa

Okres Liberec

Bílá, Bílý Kostel, Bílý Potok, Bulovka, Cetenov, Černousy, Český Dub, Čtveřín, Dětřichov, Frýdlant v Čechách, Habartice, Hejnice, Heřmanice, Hlavice, Hodkovice nad Mohelkou, Horní Řasnice, Hrádek nad Nisou, Chotyně, Chrastava, Janův Důl, Jeřmanice, Jindřichovice pod Smrkem, Kobyly, Krásný Les, Kryštofovo Údolí, Křižany, Lázně Libverda, Liberec, Mníšek, Nová Ves (u Chrastavý), Nové Město pod Smrkem, Oldřichov v Hájích, Osečná, Paceřice, Pěnčín (u Liberce), Pertoltice, Proseč pod Ještědem, Příšovice, Radimovice, Raspenava, Rynoltice, Soběslavice, Stráž nad Nisou, Světlá pod Ještědem, Svijanský Újezd, Sychrov, Šimonovice, Višňová, Vlastibořice, Všelibice

Okres Česká Lípa

Blíževedly, Brniště, Cvikov, Česká Lípa, Doksy, Dubnice, Hamr na Jezeře, Jablonné v Podj., Kamenický Šenov, Krompách, Noviny p. Ralskem, Nový Bor, Nový Oldřichov, Mařenice, Mimoň, Okrouhlá, Polevsko, Ralsko, Skalice u Č. Lípy, Sloup v Čechách, Sosnová, Stráž p. Ralskem, Stvolínky, Svor, Zákupy

Okres Jablonec nad Nisou

Albrechtice v Jiz. h., Bedřichov, Jablonec n. Nisou, Janov n. Nisou, Jiřetín pod Bukovou, Josefův Důl, Koberovy, Kořenov, Líšný, Lučany nad Nisou, Maršovice, Nová Ves nad Nisou, Radčice, Rádlo, Rychnov u Jablonce nad Nisou, Smržovka, Tanvald, Velké Hamry, Zlatá Olešnice, Železný Brod

Okres Semily

Bělá (u Semil), Benešov u Semil, Bozkov, Harrachov, Hrubá Skála, Chuchelna, Jilemnice, Karlovice, Lomnice nad Popelkou, Mírová p. Kozákovem, Ohrazenice, Paseky n. Jizerou, Rokytnice n. Jizerou, Semily, Turnov, Záhoří

Okres Děčín

Dolní Podluží, Doubice, Horní Podluží, Chřibská, Jiřetín p. Jedlovou, Krásná Lípa, Lipová (u Šluknova), Lobendava, Rumburk, Rybniště, Staré Křečany, Šluknov, Varnsdorf, Velký Šenov, Vilémov,

Okres Mladá Boleslav

Bělá pod Bezdězem

Členové polské části Euroregionu Nisa

Miasto i Gmina Bogatynia, Miasto Boleslawiec, Miasto i Gmina Bolków, Miasto Gozdnica, Gmina Gromadka, Miasto i Gmina Gryfów Šl., Gmina Janowice Wielkie, Miasto Jawor, Miasto Jelenia Góra, Gmina Ježów Sudecki, Miasto Kamienna Góra, Gmina Kamienna Góra, Miasto Karpacz, Miasto Kowary, Miasto Lešna, Miasto Lubañ, Miasto i Gmina Lubawka, Miasto i Gmina Lubomierz, Miasto i Gmina LwówekŠl., Gmina Marciszów, Miasto i Gmina Mirsk, Gmina Mšciwojów, Gmina Myslakowice, Miasto i Gmina Nowogrodziec, Miasto Olszyna, Gmina Osiecznica, Gmina Paszowice, Miasto Piechowice, Miasto i Gmina Pieñsk, Gmina Platerówka, Gmina Podgórzyn, Gmina Siekierczyn, Gmina Stara Kamienica, Gmina Sulików, Miasto Szklarska Poroba, Miasto Šwieradów-Zdrój, Miasto i Gmina Šwierzawa, Gmina i Miasto Wgliniec, Miasto i Gmina Wien, Miasto Wojcieszów, Miasto Zawidów, Gmina Zgorzelec, Miasto Zgorzelec, Gmina Zlotoryja, Miasto Zlotoryja Boleslawiec, Jawor, Jelenia Góra, Kamienna Góra, Lubañ, LwówekŠl., Zgorzelec, Zlotoryja

Členové německé části Euroregionu Nisa

Okres Bautzen, okres Görlitz

Marketinggesellschaft Oberlausitz-Niederschlesien mbH

Hospodářství

Hnací silou příhraniční spolupráce je hledání společných hospodářských zájmů a výhod. Důraz je kladen na posílení konkurenceschopnosti, regionální ekonomické základny a na podporu rozvoje nových podnikatelských příležitostí. Malé a střední podniky v příhraničních regionech jsou vystaveny obzvláště nepříznivým podmínkám, které vyplývají z jejich postavení na perifériích národních hospodářských soustav.

Hospodářská spolupráce v rámci Euroregionu Nisa probíhá zejména prostřednictvím třístranných setkání zástupců hospodářských komor. Jednotlivé komory navzájem jsou prostředníky při vyhledávání konkrétních zájemců pro podnikatelskou spolupráci, jsou konzultačním a poradenským místem při potřebě právně zakládat nový podnik nebo vyřizovat celní a jiné záležitosti. V každé z nich působí řada dalších institucí, poloveřejných agentur i soukromých společností za účelem šíření informací pro potenciální investory, zprostředkování obchodních kontaktů apod. Pozitivní efekt pro rozvoj hospodářské spolupráce v rámci Euroregionu Nisa má pravidelná výměna statistických údajů o jednotlivých částech euroregionu a medializace úspěšných projektů v hospodářské oblasti.

Se záměrem ocenit a zveřejnit osoby, instituce a jejich projekty, které jsou svými výsledky přínosem pro zlepšení mezinárodní spolupráce na území Euroregionu Nisa, se od roku 2003 každoročně udílejí ceny za nejlepší inovaci a nejlepší přeshraniční spolupráci, a to v rámci soutěže „Cena INOVACE“. Slavnostní předávání cen se tradičně koná v souvislosti s datem založení ERN, tj. 21.12. v příslušném roce nebo v časové blízkosti tomuto datu. Více na www.best-innovation.com. Od roku 2008 se oceňují nejlepší výsledky v dalších kategoriích – Komunální partnerství, Bezpečnost a zdraví, Vzdělání, Kultura a sport a Cestovní ruch v rámci mezinárodní soutěže „Cena Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“.

Zdravotnická záchranná služba

Poskytování dobré zdravotní péče patří mezi základní společenské hodnoty. Schopnost příhraničního regionu poskytovat kvalitnější a rozmanitější péči je možno postupně posilovat cestou přeshraniční spolupráce – zvláště využíváním společných zdrojů – nemocnic či ambulantních a pohotovostních služeb.

Spolupráce zdravotníků probíhá na území Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa již řadu let. V roce 2007 vznikla historicky první expertní skupina složená z odborníků v oblasti zdravotnické záchranné služby, která se dané problematice věnuje na celé hranici České republiky s Německem a Polskem. V současné době jsou již v platnosti třístranné smlouvy o pomoci záchranných služeb při velkých katastrofách v pohraničí.

Za významné podpory finančních prostředků z fondů EU se podařilo postupně uskutečnit nebo do budoucna prosadit několik přeshraničních projektů. Společná cvičení a výměnné kurzy pro záchranáře, tříjazyčné formuláře a uspořádání odborné konference jsou nedílnou součástí projektu „Přeshraniční spolupráce zdravotnických záchranných služeb v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“.

V rámci dalších třístranných aktivit je naplánována například výstavba společného školicího střediska pro české, polské i německé záchranáře. To by v budoucnu usnadnilo možnost zásahů českých sanitek a vrtulníků v sousedním Polsku a Německu i při běžných úrazech a jiných neštěstích a naopak.

Krizové řízení

Podle známého výroku: “bezpečnost je vším, vše bez bezpečnosti je nic“ lze konstatovat, že úspěch euroregionu závisel a nadále ve velké míře závisí na stavu bezpečnosti v širokém slova smyslu. Různá ohrožení a katastrofy mají výlučně územní účinky a nerespektují ani státní hranice, dohody či smlouvy. Hranice je v tomto případě bezvýznamná. Nicméně při přeshraničních účincích, při boji nebo ochraně před nebezpečím představuje hranice překážky. Přeshraniční spolupráce v této oblasti vyžaduje specifické strategie a přístupy (společná cvičení, technická školení atd.).

Spolupráce hasičských sborů se v rámci Euroregionu Nisa úspěšně rozvíjí již od svého založení. Pravidelně jsou pořádána společná přeshraniční cvičení pro možné poskytnutí pomoci či zásah na druhé straně hranice. V minulých letech byla tato spolupráce podrobena několika zkouškám, a to při požárech v Zittau, Hrádku nad Nisou, při ničivých záplavách v letech 1997 a 2002, či odstraňování ropné havárie na řekách Nisa a Mandava.

V rámci projektu „Systém odvracení ohrožení a poskytování pomoci v Euroregionu Nisa“, se podařilo za pomoci prostředků z EU zakoupit nové hasičské vybavení pro zásahové jednotky ERN. Hasičům byly předány zásahové vozy a cisterny na vodu. V součinnosti s tímto vybavením byl vytvořen koncept, který je návodem, jak získanou techniku co nejefektivněji využívat. Znamená to například předurčení vybraných jednotek k různým typům zásahů, vytýčení zásahových tras či vybrání hraničních přechodů.

Z prostředků EU určených pro podporu příhraniční spolupráce byly také vybaveny česko-polské policejní jednotky. Na dalších obdobných projektech se nadále pracuje.

FORBES

Zvyšování kriminality na území Euroregionu Nisa bylo v roce 2003 podnětem k založení tzv. Fóra bezpečnosti (For-be-s). Název FOR-BE-S znamená Fórum, Bezpieczenstwo/ Bezpečnost a Sicherheit. Jedná se o spolupráci expertů všech tří části Euroregionu Nisa z oblasti pohraniční policie, hasičských záchranných sborů, krizového řízení, státního zastupitelství a celních záležitostí. Snahou bylo a je propojit všechny tyto bezpečnostní složky tří států tak, aby společně zvyšovaly kvalitu života obyvatel tohoto regionu.

Aby se zlepšila a hlavně zrychlila pomoc v krizových případech na území všech tří zemí, byla vytvořena detailní tříjazyčná zásahová příručka nejen pro hasiče, ale i pro záchranáře tzv. Zásahový dokument, jehož územní vymezení odpovídá území Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa. Součástí programu je rovněž slovník odborné terminologie z oblasti krizového řízení nebo číselné kódy a zkratky vztahující se vždy ke konkrétní mimořádné události. To vše pomůže nejen zjednodušit vzájemnou komunikaci mezi jednotlivými zeměmi, ale i částečně odbourat jazykové bariéry. Zásahová příručka by měla sloužit nejen pro koordinovanou vzájemnou pomoc a spolupráci hasičů, ale i záchranných zdravotnických služeb a krizových orgánů měst a obcí. Odborníci se shodují v myšlence na vytvoření internetových stránek s náležitými informacemi, které by byly poskytovány přes internetový portál ERN.

Doprava

Vzájemně propojený a dobře fungující dopravní systém posiluje hospodářský a sociální rozvoj každého regionu. Možnost volného pohybu občanů vede k nárůstu obchodu, splňuje potřeby mobility společnosti a efektivně láká turisty. Vývoj přeshraniční sítě vede ke snížení počtu překážek a vzájemných předsudků způsobených hranicemi.

Česká republika, Polsko i Německo jsou členy EU a zároveň se nacházejí v Shengenském prostoru. To poskytuje vynikající příležitost odborníkům na dopravu v Euroregionu Nisa, kteří se na svých pravidelných setkáních zabývají problematikou přeshraniční silniční a železniční dopravy, zlepšování přeshraniční veřejné dopravy, otevírání nových hraničních přechodů nebo přípravou a realizaci nových silničních staveb. Od roku 1990 se podařilo na území celého ERN postupně otevřít více než 50 hraničních přechodů – z původních 9.

Dalším pozitivním výsledkem jejich dosavadní činnosti je zahájení výstavby silničního spojení v prostoru mezi městy Hrádek nad Nisou, Bogatynia a Zittau. První etapa tohoto spojení je v realizaci, dokončena by měla být v roce 2011. Za pomoci prostředků z fondů EU se podařilo obnovit železnici na trase Sklářská Poreba – Harrachov a zrekonstruovat silniční sítě v příhraničních oblastech, zejména v Lužických a Jizerských horách.

Lepší servis turistům a obyvatelům v příhraničních oblastech nabízejí i tzv. jízdenky EURO-NEISSE, které jsou uznávány na celém území euroregionu téměř ve všech linkách veřejné regionální osobní dopravy. V rámci přeshraničního projektu NEISSE GO/NISA GO bude návštěvníkům euroregionu k dispozici internetový informační systém, který by měl „znát všechna místa v regionu, nalézt všechny cesty, všechny jízdní řády a také vědět, kde se co děje“.

Lesy

Lesy byly vždy nejen pro obyvatele příhraničních oblastí důležitou součástí života. Poskytovaly zdroj dřeva jako paliva nebo stavebního materiálu, ale byly i součástí celého ekosystému. Příhraniční regiony se často pro vyrovnání svých nedostatků stávaly místy s nejrůznějšími druhy ekologicky problematických hospodářských činností. Ty pak měly za následek postupnou devastaci lesních porostů jak na straně původce, tak i na druhé straně hranice. V důsledku výroby elektrické energie z hnědého uhlí došlo na území ERN k silnému znečištění ovzduší a následně k poškození horských lesních porostů.

Přeshraniční spolupráce lesníků a odborníků na životní prostředí v Euroregionu Nisa je zaměřena především na vzájemnou výměnu informací o stavu lesů a revitalizaci lesních porostů v euroregionu, monitoring škod způsobených zvěří, vápnění či ochrana přírody. Aktivně se podílejí na uspořádání přeshraničních konferencí a putovních výstavách. Své poznatky zpracovávají formou informačních prospektů.

V současnosti existuje na světě více než desítka chráněných oblastí a rezervací tmavé oblohy. Nový česko-polský projekt „Jizerská oblast tmavé oblohy“ je unikátní tím, že se nachází na území dvou států o celkové rozloze 70 km^2. Polovinu této plochy zaujímá území ČR a polovinu území Polsko. Ochrana tmy má za cíl upozornit návštěvníky Jizerských horná problematiku světelného znečištění, správného používání osvětlení, na plýtvání energií a ovlivnění životního prostředí nadbytečným osvětlením. Jizerská oblast tmavé oblohy poskytne kromě ochrany nočního životního prostředí také informačně turistický program a počítá s pravidelnými veřejnými akcemi pod tmavou oblohou.

Voda – Čistá Nisa

Vzduch, voda a vývoj přírody se na hranici nezastaví. Aktivní utváření krajiny v hraničních regionech vyžaduje společný postup při řešení přeshraničních problémů. Ty se týkají zejména znečištění vzduchu a vody, s omezením vzniku odpadů, jejich odstraňováním a recyklací.

Osou trojzemí, kde se stýkají hranice Německa, Polska a České republiky je řeka Lužická Nisa se dvěma hlavními přítoky – Mandavou a Smědou. Vlivem průmyslu, s jehož rozvojem nebyly úměrně budovány čistírny odpadních vod, patřila tato příhraniční řeka, před založením ERN, k nejvíce znečištěným řekám ve střední Evropě. S příchodem společenských změn počátkem 90-tých let a s rozvojem příhraniční spolupráce v rámci Euroregionu Nisa se začala situace radikálně zlepšovat. Z prostředků EU bylo v 90. letech vybudováno velké množství čistíren odpadních vod a desítky kilometrů kanalizací.

Na území Euroregionu Nisa i nadále aktivně spolupracují odborníci na vodní hospodářství z Česka, Polska a Německa. Aktivně se zapojují do činností zlepšujících čistotu vody na tomto území, řeší problematiku kvality vody, problémy prostupnosti toků pro ryby (stavba, rekonstrukce jezů) a zpřístupnění toků na území Euroregionu Nisa turistům.

Již tradiční akcí česko-německo-polské spolupráce je každoroční konference pod názvem „Čistá Nisa“. Ze zajímavých příspěvků, které jsou zde prezentovány, byla sestavena brožura Jedna řeka-tři země-jeden cíl.

Odborníci se zde věnují tématům, která jsou významná pro zlepšení kvality vody v Lužické Nise a jejích přítocích, ale i protipovodňové ochraně. Po povodních v uplynulých letech bylo z prostředků EU zrealizováno hned několik projektů zlepšujících protipovodňovou ochranu na území celého Euroregionu Nisa.

Cestovní ruch

V největší části pohraničních regionů představuje cestovní ruch důležitý prvek rozvoje regionu. Zkvalitnění cestovního ruchu může vytvořit dodatečná pracovní místa a alternativní možnosti zaměstnání. Moderní cestovní ruch proto vyžaduje vysoce hodnotnou infrastrukturu a služby, včetně silniční a železniční sítě, letiště, infocentra, ubytovacích zařízení a zařízení pro volný čas.

Činnost odborníků na cestovní ruch v rámci Euroregionu Nisa je zaměřena především na aktivní pomoc při přípravě přeshraničních projektů, na výměnu informací, vydávání propagačních materiálů, tříjazyčných prospektů a na společnou účast na výstavách cestovního ruchu. V rámci projektů, podpořených z fondů EU, byly vydány společné tříjazyčné publikace o ubytovacích zařízeních v euroregionu, jeho atraktivních místech, památkách a ostatních službách pro turisty. Vznikla nová turistická informační centra, která slouží nejen, turistům, ale i obyvatelům ERN.

Jedním ze zajímavých nápadů, které se podařilo zrealizovat, byl projekt „Turistická multifunkční magistrála Euroregionu Nisa“. Trasa propojuje celé území páteřní cyklokomunikací, oddělenou pěší turistickou stezkou a v zimním období upravovanou běžeckou trasou a vede po hřebenech Jizerských a Lužických hor až do Šluknovského výběžku. V hraničních oblastech pak přechází na území Polska a Německa.

„Posvátná cesta“ spojující do náhrdelníku šestnáct perel Horní Lužice, Dolního Slezska a severních Čech představuje projekt „Via Sacra – oživení nového evropského cíle cestovního ruchu“. Na trase dlouhé 550 km představuje turistům sakrální památky, kostely, kláštery a další mistrovská díla našich společných předků. Navazuje tím na předcházející projekt „Kulturní dědictví a cestovní ruch – znovuobjevení společného kulturního prostoru uprostřed Evropy“.

Školství / Vzdělávání

Ukazatelem dobré úrovně vzdělávání je vysoký podíl výdělečně činných osob s ukončeným odborným vzděláním. Podmínky pro přeshraniční spolupráci v oblasti trhu práce a s tím souvisejícím vzděláváním jsou vlivem hranice velmi ztíženy. Výhodou polohy Euroregionu Nisa je přítomnost několika vysokých škol a institucí. Ty umožňují solidní širokou paletu vzdělání a jsou důležitým partnerem podnikatelské sféry.

V rámci Euroregionu Nisa byla v oblasti vzdělávání a přípravy kvalifikovaných lidí pro trh práce realizována řada opatření a záměrů. Na jejich realizaci vzájemně spolupracují zástupci z řad školských a vzdělávacích institucí z české, německé a polské části euroregionu. Jedním z úkolů memoranda zakládací konference ERN bylo vytvoření společné university. Tento úkol se podařilo splnit založením Mezinárodního vysokoškolského institutu IHI v Zittau, které mohou navštěvovat studenti všech tří částí ERN. V roce 2001 byla založena Universita Neisse-akademická síť tvořená třemi spolupracujícími univerzitami. Studenti navštěvují jeden rok univerzitu v Liberci, druhý rok v Jelení Hoře a třetí ve Zhořelci. Výuka probíhá pouze v angličtině.

Pokrokem v oblasti vzdělávání a přeshraniční spolupráce v Euroregionu Nisa bylo založení Akademického koordinačního střediska (ACQ.Jeho hlavnínáplní je koordinovat vzdělávací, vědecké a výzkumné činnosti pedagogických a odborných pracovníků vysokých škol v oblasti česko-polsko-německého příhraničního území. V prezídiu akademického střediska jsou zastoupeny TU Liberec, VŠ Jelenia Góra a HTWS Zitau/Gôrlitz.

„Školský informační portál Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“ je projekt, který představuje rozmanitou mezinárodní spolupráci mateřských školek, základních a středních škol na území tří států. Portál nabízí grafická zobrazení vzdělávacích systémů na saské, české a polské straně a databanku vzdělávacích zařízení.

Památky

Člověkem devastovaná příroda se umí bránit a usiluje o regeneraci, kdežto hynoucí památky „umírají“ navždy. A když „umírají“ památky, nenávratně mizí také část kulturní identity regionu.

Euroregion Nisa je oblast, ve které krásným přírodním a krajinným oblastem srovnatelně odpovídá cenné dědictví kultury. Ve zvláštní péči a plánovité aktivity česko-německo-polské skupiny odborníků zůstává problém záchrany a ošetřování dřevěného lidového stavitelství, zvláště pak „podstávkových domů“. Na území Euroregionu Nisa se jich dnes nachází zhruba 19 tisíc. Partneři z Čech, Polska a Německa se prostřednictvím projektu „Krajina podstávkových domů“ snaží zmapovat celé území těchto svérázných dřevěných staveb, zpracovat manuál pro soběstačné a šetrné opravy a zároveň s tím podpořit řemesla a turistický ruch ve venkovských oblastech Euroregionu Nisa.

V době historického spojování evropských zemí stojí za to na krátkém výletu lépe poznat sousedy a podívat se na to, co je společnou hodnotou. Průvodce po duchovních památkách Euroregionu Nisa z cyklu „Prožijte historii“ je poutavou prezentací památných míst, kostelů, klášterů, sakrálních staveb či památek lidové architektury na celém česko-polsko-německém území. Přáním autorů publikace je, aby jakýkoliv turista – Čech, Němec nebo Polák během své návštěvy hradů a zámků lépe poznal dějiny sousední země.

Euroregion Nisa rovněž pomáhal městům a obcím v získání finančních prostředků na obnovu a rekonstrukci drobných památek, např. kapliček, kostelů, hřbitovů a kašen. Z prostředků EU byl v roce 2000 opraven také klášter v Hejnicích na tzv. Mezinárodní centrum duchovní obnovy v ERN.

Kultura

Utváření vzájemné důvěry a sbližování občanů jsou podstatnými součástmi přeshraniční spolupráce. Znalosti o společném regionu, jeho geografických, strukturálních, hospodářských, sociálně kulturních a historických podmínkách jsou předpokladem pro aktivní účast občana a všech ostatních partnerů. Tyto znalosti jsou v úzkém spojení se sociálně-kulturním setkáváním přes hranice.

V oblasti kultury se přeshraniční spolupráce od založení Euroregionu Nisa velmi rychle rozvinula i zásluhou pravidelných setkání skupiny odborníků ze všech tří jeho částí. Již řadu let jsou organizována výměnná divadelní představení, výstavy, hudební pořady, festivaly, umělecké soutěže, různá vystoupení souborů a skupin.

Jako příklad dobré spolupráce lze uvést založení mezinárodního studentského orchestru EUROPERA. Tento projekt sdružuje více než 200 hudebně nadaných mladých muzikantů z Německa, Polska a České republiky. Tvoří ho symfonický orchestr, pěvecký sbor a menší komorní soubory.

Chuť tak trochu nahlédnout přes Jizerské hory k sousedům umožňuje projekt „Euroregionální Periskop“. Na společných stránkách Euroregionu Nisa jsou každý měsíc prezentovány zajímavé články z polských a německých tištěných i elektronických médií. Cílem tohoto projektu je přinášet zajímavé informace týkající se mimo jiné kultury, cestovního ruchu, samosprávy, dopravy, využívání peněz z EU, tedy takové, které se mohou stát inspirací pro naše obce a města nebo pro obyvatele regionu.

Z Fondu malých projektů ERN bylo za posledních 10 let podpořeno více než 500 dalších česko-polsko-německých kulturních aktivit.

Historie

Přírodní charakter každého kraje je dotvářen lidskou činností a je tedy také obrazem předchozího vývoje. Je typické pro náš region, že dějinný vývoj tu sehrál v převážné míře úlohu spojujícího a nikoliv rozdělujícího činitele. Moderní doba svými komunikacemi zmenšila vzdálenosti, usnadnila vzájemné styky a propojila někdejší sasko-českou a pruskou část podhůří zdejších hor. Napomohla v druhé polovině 19. století ještě výrazněji k vytváření ekonomicky spolupracujícího území i se vzájemným pohybem pracovních sil bez ohledu na tehdejší státní hranice.

Historici všech tří zemí Euroregionu Nisa usilují v rámci mezinárodní spolupráce zpracovat dějiny tohoto území. Na společných historických symposiích pořádaných pravidelně v jiné zemi se odborníci věnují vždy specifickému tématu dějinného vývoje Euroregionu („Osídlení oblasti ERN od středověku do konce 18. století“, „Vývoj obchodních cesta komunikací v oblasti ERN“ nebo „Pohledy do hospodářského vývoje v ERN“).

Všechna tato historická období jsou podrobněji rozpracována v tříjazyčné publikací pod názvem „Střední Evropa – Čechy, Slezsko a Horní Lužice ve hře velmocí v 18. století“

Tvůrčí činnosti obyvatel Euroregionu Nisa zejména ve sklářství, textilu, keramice, cínařství přináší tříjazyčný sborník „Umělecká řemesla bez hranic“. Výsledky bádání a výzkumů řady našich předních odborníků potvrzují vyspělost uvedených řemeslných odvětví i vzájemné umělecké souvislosti a vztahy mezi jednotlivými částmi zdejší oblasti, a to bez rozdílu národnosti jejich obyvatel.

Cykloturistika

Rozvoj cykloturistiky je na území Euroregionu Nisa bezprostředně svázán se spoluprací v příhraničních oblastech. Atraktivita a přitažlivost se zvyšují podle toho, jak se daří společně prezentovat turistický potenciál a turistické a přírodní pozoruhodnosti. Péče o turisty vyžaduje obsáhlé znalosti o regionu a také o přeshraničních oblastech.

Zlepšit služby pro cykloturisty v Euroregionu Nisa je záměrem česko-polsko-německých odborníků, kteří společně pracují na koncepci pro vyznačení přeshraničních cyklostezek, vydávají informační materiály a publikace a aktivně se podílejí na přípravě přeshraničních projektů. Výsledkem jejich aktivního zájmu a vzájemné spolupráce je například cykloprůvodce „Na kole po Euroregionu Nisa“. Popisky jednotlivých tras doplněné mapkami a obrázky usnadní turistům obdivovat pestrou krajinu euroregionu včetně jeho nejvyšších hor a nejhlubších údolí.

Značným pokrokem v cykloturistice jsou cyklostezky v přírodě, zvané singltreky. První sítě těchto lesních stezek se začínají úspěšně rozvíjet i na našem území. Nedávno otevřený, zhruba 13 km dlouhý Singltrek v Jizerských horách, je součástí 20kilometrového okruhu a slibuje nový směr v rekreační cyklistice.

Společným úspěchem všech tří zemí je projekt ,,Mezinárodní cyklotrasa Odra – Nisa“, která částečné prochází celým územím Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa. Její celková délka je 591 km a vede od pramene Nisy v Jizerských horách až po Baltské moře (Ostsee). Celá část této cyklostezky je proznačena a jsou na ní umístěny informační tabule upozorňující na okolní zajímavosti.

Veřejné zdraví

Po dlouhou dobu vedly hranice mezi státy ke vzniku odlišných zákonů a předpisů ve zdravotnictví a v sociální péči, daňových a pojišťovacích programech. Současně i periferní poloha příhraničních regionů má vliv na nedostatečně rozvinutý sektor služeb v oblasti sociální a zdravotní péče. Různé odlišnosti a zákonné překážky jsou příčinou vzniku mnoha praktických problémů.

Lékařští specialisté a hygienici z Česka, Polska a Německa organizují pravidelná společná setkání, kde si vzájemně vyměňují informace o své činnosti, předpisech, záměrech a charakteru své činnosti.

Intenzivně se zabývají problematikou drog v pohraničních regionech ve spojitosti s vysokým výskytem AIDS. Podařilo se sjednotit přeshraniční spolupráci při vyrozumívání se o šíření epidemiologických onemocněních a možnostech prevence, dále pak o kvalitě vody pitné i v rekreačních nádržích. Jedním z výsledků této třístranné aktivity bylo zpracování studie „Zdravotní stav obyvatelstva ERN v souvislosti se znečištěním životního prostředí“.

Rozšířit a sladit vzájemnou spolupráci ve všech oblastech zdravotnictví na území celého Euroregionu Nisa je cílem společně realizovaných projektů. Jedním z nich byla společná třístranná Konference o ochraně veřejného zdraví v Euroregionu Nisa, která se uskutečnila v roce 2006 v Liberci za účasti stovky lékařů, hygieniků a ostatních odborníků z Čech, Polska a Německa. Cílem této dvoudenní konference bylo rozšířit a nadále posilovat vzájemnou spolupráci a sladit ji v rámci všech tří států.

Významnou měrou k rozvoji příhraniční spolupráce v oblasti veřejného zdraví přispěl projekt „GUSA“ (zkr. „Přeshraniční sociální práce), který organizovala vysoká škola v Zittau a jehož cílem bylo propojení sociální práce, školení pracovníků, pomoc trestaným lidem a lidem bez domova.

Statistika

Cílem přeshraniční spolupráce v hraničních regionech je odstraňování překážek a rozdělujících faktorů. V pokračující evropské integraci a rozvíjející se spolupráci musí mít lidé v pohraničních oblastech své právo požadovat rovnocenné podmínky v této nové Evropě. Zde musí rušení bariér pokračovat a život „zády k sobě“ se musí změnit na společný život „tváří k sobě“.

Rostoucí zájem o přeshraniční spolupráci vyvolal po založení Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa potřebu poskytovat věrohodné a srovnatelné statistické údaje všech jeho tří částí. Pro tento úkol se stala nezbytná spolupráce zástupců jednotlivých statistických úřadů.

Výsledky jejich dosavadní pečlivé práce jsou obsaženy v mnoha publikacích, brožurách a ročenkách, které jsou, v rámci přeshraničních projektů, pravidelně vydávány.

V publikaci „Okresy Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“, jsou shromážděny zajímavé údaje o okresech všech tří částí ERN, doplněné přehlednými grafy, kartogramy a mapami. Jednotlivé části materiálu jsou zaměřeny na populační vývoj euroregionu, aspekty vývoje na trhu práce, nezaměstnanosti nebo výši průměrné hrubé měsíční mzdy.

Tematicky zaměřené jsou dva vydané dokumenty, a to „Ženy a muži v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“ a „Děti v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“. Jejich podstatou jsou statistická data, která charakterizují současné postavení žen, mužů nebo dětí v rámci ERN a umožňují tak jejich vzájemné porovnání z hlediska geografického a nebo z hlediska sociálního postavení rodin.

Knihovny

Znalosti představují jeden ze základních předpokladů rozvoje informační společnosti. Institucemi, které se tradičně po tisíciletí zabývají shromažďováním, uchováváním, ochranou a zpřístupňováním publikovaných dokumentů v jakékoliv formě jsou knihovny. Aby mohly uskutečňovat své poslání a dále naplňovat očekávání svých uživatelů, musejí pokračovat v zásadních změnách své činnosti a rozšířit své služby s využitím informačních a komunikačních technologií.

Již více než deset let trvá aktivní přeshraniční spolupráce knihovníků trojzemí Čech, Německa a Polska. Rozumí se tím spolupráce mezi knihovnami a dalšími knihovnickými pracovišti, která přesahují státní hranici. Na svých pravidelných setkáních se zástupci těchto zařízení věnují výměně zkušeností, informačních a knihovnických materiálů, účasti na konferencích a školeních a organizování výstav.

Jedním z výsledků této spolupráce je publikace s literárními a publicistickými texty „Kalmanach“, na jehož přípravě se společně podíleli méně známí spisovatelé, překladatelé, literární kritici a jiní autoři a umělci. Barevný sborník se skládá z tradičních kapitol: Češi, Němci a Poláci v toku času, Výročí, Duchovní prostor, Rozhovor čísla, Tvorba autorů Euroregionu Nisa, Představujeme výtvarníka, Z regionu a Okénko k sousedům.

Knihovny se vyvíjejí na základě požadavků a poptávky občanů stále více. Tato skutečnost byla impulzem k vydání třístranné brožury „Průvodce knihovny v Euroregionu Nisa“. S určitou lehkostí a zároveň prakticky zpracovaný jazykový průvodce může být pomocníkem pro každého, kdo hledá nejen poučení o zemích a životě našich sousedů, ale i více o společné historii a tématech, která nás spojují.

V roce 2000 bylo z prostředků EU uhrazeno vybavení Krajské vědecké knihovny v Liberci, která byla postavena jako symbol přeshraniční spolupráce v ERN.

Rovnost šancí

Rovnost šancí je jedním z významných atributů spravedlivé společnosti, významnou součástí souboru jejích hodnot a jedním z tradičních cílů politiky. To však nezabraňuje tomu, že jde o princip složitý. Kromě jiného také proto, že při prosazování této ctnosti nutno brát v úvahu mnoho dalších aspektů, které ovlivňuje.

V Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa pracuje nová třístranná expertní skupina, která se zabývá otázkou rovných šancí na území celého Euroregionu. Záměrem této přeshraniční aktivity je monitoring rovného přístupu občanů z hlediska rasy, národnosti, pohlaví, sexuální orientace či zdravotního handicapu.

Zvýšit zájem veřejnosti o toto téma bylo hlavním cílem konference, která se uskutečnila v rámci projektu „Rovnost šancí mužů a žen v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa“. Největší pozornost zde byla věnována uplatnění žen na trhu práce jednak v souvislosti s ukončením vzdělání, dále žen na mateřské dovolené, resp. při návratu do zaměstnání, ale i žen a mužů středního věku a žijících na venkově. Zdůrazněna byla i potřeba ochrany práv rodiny, seniorů, slabých a diskriminovaných, rovné zastoupení žen a mužů v rozhodovacích procesech či sbližování generací.

V květnu 2010 se na zámku Sychrov uskutečnil „Mezinárodní den seniorů 2010“, jehož cílem bylo ukázat seniorům cestu k prožití aktivního stáří.

Při udělování dotací pro podporu různých přeshraničních aktivit z Fondu malých projektů jsou bodově zvýhodňovány projekty s aspektem rovnosti šancí.

Euroregion Neisse-Nisa-Nysa k 31. 12. 2010

Území Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v letech 1991 – 2005

Euroregiony v České republice v roce 2010

Euroregion Neisse-Nisa-Nysa je jedním ze 185 euroregionů působících v Evropě. V rámci těchto uskupení spolupracuje 27 německých, 16 polských a 13 českých členů. Na společné hranici Německa, Polska a České republiky pak funguje 11 euroregionů, přičemž Euroregion Neisse-Nisa-Nysa, založený v roce 1991, je v tomto regionu euroregionem nejstarším. Naopak nejmladším euroregionem je euroregion Silensia, ve kterém česko-polská spolupráce probíhá od roku 1998. Euroregion Neisse-Nisa-Nysa je po německo-polském euroregionu Pomerania co do rozlohy a počtu obyvatel druhým největším.

Přeshraniční spolupráce na česko-polsko-německých hranicích v roce 2010

V roce 2010 tvořilo Euroregion Neisse-Nisa-Nysa celkem 307 obcí, tedy o 78 obcí méně než v roce 1991. Trend tohoto vývoje, tj. úbytek členů euroregionu, je patrný zejména na německé straně uskupení. Uvedený vývoj počtu členů však ovlivnily především nejrůznější administrativní změny (podmínky členství, rozdělování/slučování obcí apod.), ke kterým v rámci euroregionu během 2oletého období došlo.

V roce 1991 euroregion z 86,2 % tvořily obce s méně než 5 000 obyvateli. O 20 let později, tedy v roce 2010, pokleslo zastoupení těchto obcí na zhruba 73 %. Absolutně nejvíce obcí (104 obcí) však v roce 1991 spadalo do nejnižší kategorie, tedy do kategorie méně než 500 obyvatel. Naopak v roce 2010 byla nejpočetněji zastoupena skupina obcí s 2 000 – 5 000 obyvateli (85 obcí). Mezi členy s více než 10 000 obyvateli v roce 1991 spadalo 25 obcí euroregionu (tj. 6,5 % všech členů uskupení) a v roce 2010 pak33 obcí (10,8 %).

V české části euroregionu do kategorie méně než 5 000 obyvatel v roce 2010 patřilo téměř 87 % obcí a v německé části 77,0 % obcí. Naopak na území polské části euroregionu se jednalo jen o 26,0 % obcí této velikosti.

Struktura obcí podle počtu obyvatel

Velikostní skupiny obcí v Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa (k 31.12.)

Obyvatelstvo

V členských obcích euroregionu v roce 2010 žilo celkem 1 742 843 obyvatel. Od roku 1991 se počet obyvatel euroregionu snížil o 8,4 % (tj. o 160 692 obyvatel). S ohledem na snížení členské základny byl nejvyšší úbytek obyvatel zjištěn na německé straně uskupení (o 19,1 %). Počet obyvatel polské části poklesl o 5,8 %, naopak v české části byl ve sledovaném období zaznamenán nárůst počtu obyvatel ve výši 2,8 %.

V roce 2010 se německá část euroregionu na celkovém počtu obyvatel podílela 34,3 %, polská 32,7 % a česká 33,0 %.

Podíl žen na celkovém počtu obyvatel euroregionu se dlouhodobě pohybuje kolem 51 % s tím, že stejné zastoupení mají ženy i ve všech částech euroregionu.

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem poklesla hodnota ukazatele hustota obyvatel na 1 km^2 mezi roky 1991 a 2010 v rámci euroregionu ze 136,5 obyvatel/km^2 na 125,1 obyvatel/km^2. Zatímco v roce 1991 připadalo na 1 km^2 nejvíce obyvatel v německé části euroregionu (164,5 obyvatel), v roce 2010 byla nejvyšší hustota obyvatel zjištěna v české části (141,3 obyvatel).

Hustota obyvatelstva

Obyvatelstvo a rozloha okresů

Věkové složení obyvatel euroregionu naznačuje, že stárnutí populace se nevyhnulo žádné z členských zemí. Z porovnání věkové struktury obyvatel v roce 1995 a 2010 vyplývá, že ubývá dětská složka obyvatel a naopak počet obyvatel ve vyšších věkových kategoriích roste. Zatímco v roce 1995 podíl dětí a mladistvých ve věku 0 – 18 let dosáhl 23,9 %, v roce 2010 to bylo již jen 16,5 %. Naproti tomu osoby ve věku 60 a více let v roce 1995 tvořily 18,3 % a v roce 2010 již 24,7 %. Podíl osob nad 45 let věku pak vzrostl z 36,6 % v roce 1995 na 47,6 v roce 2010.

Objektivně je pak nejméně příznivá situace v německé části euroregionu, i přes relativně nízký úbytek dětí do 6 let (mezi roky 1995 a 2010 o 5,1 %), došlo k velmi výraznému propadu ve věkové kategorii 6-18 let (v úhrnu o 57,4 %). Naopak nárůst ve výši 21,1 % zaznamenala věková kategorie osob 45 a více let. Obdobná situace panuje také v polské části euroregionu. V české části se pak počet osob starších 45 let mezi sledovanými roky navýšil o 18,2 %.

Podíl obyvatel ve věku 60 a více let na celkovém počtu obyvatel

Obyvatelstvo podle věkových skupin v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

V roce 2010 žilo na území Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa 236 717 dětí mladších 15 let, tedy o 42,9 % méně než v roce 1991. Největší měrou se na tomto výsledku podílela německá část euroregionu, když se zde mezi sledovanými roky počet dětí v tomto věku snížil o téměř 55 %.

Děti do 15 let v roce 2010 tvořily 13,6 % obyvatel euroregionu, v roce 1991 to však bylo téměř 22 %. Nejnižší zastoupení dětí do 15 let ve věkové struktuře v roce 2010 je patrný v německé části euroregionu (tj. 11,5 %). Na polské straně v roce 2010 tato věková skupina představovala 14,2 % a na české 15,2 % všech obyvatel.

Děti ve věku 0-14 let

Podíl obyvatel ve věku 0 – 14 let na celkovém počtu obyvatel

Děti v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Děti v předškolních zařízeních v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa v roce 2010

Obyvatelstvo podle věkových skupin (k 31. 12)

Pohled na věkovou strukturu populace euroregionu nabízí také následující ukazatele index závislosti (I. a II.) a index ekonomického zatížení. I z hodnot zmíněných ukazatelů je zřejmý současný demografický trend. Ve všech částech uskupení klesá počet dětí ve věku 0-14 let připadajících na 1 000 osob v produktivním věku 15-64 let (index závislosti I.), zatímco počet seniorů starších 65 let připadajících na 1 000 osob v produktivním věku roste (index závislosti II.).

Nejvyšší hodnoty dosáhl index závislosti I. v roce 2010 v české části euroregionu (tj. 216 osob), nejméně pozitivní byla situace na německé straně (183 osob). Nejpříznivější hodnota indexu závislosti II. pak byla v roce 2010 zjištěna na polské straně uskupení (180 osob), naopak německá část vykázala 411 osob nad 65 let na 1 000 osob ve věku 15-64 let. Index ekonomického zatížení zaznamenal kontinuální pokles své hodnoty pouze na polské straně euroregionu, na německé straně jeho hodnoty ve sledovaných letech velmi kolísaly. Česká část zaznamenávala pokles až do roku 2005. Nejvyšší hodnota (tzn. nejméně pozitivní) byla v roce 2010 zjištěna v německé části euroregionu (594 osob).

Index závislosti I.

Index závislosti II.

Index ekonomického zatížení

Index stáří

Charakteristiky věkové struktury v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Věková struktura obyvatelstva k 31.12.1995

Věková struktura obyvatelstva k 31.12.2010

V Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa se v roce 2010 živě narodilo celkem 16 700 dětí. V porovnání s rokem 1991 tak porodnost na území euroregionu poklesla o 19,0 %. V přepočtu na 1 000 obyvatel to znamenalo 10,8 živě narozených dětí v roce 1991 a 9,6 živě narozených dětí v roce 2010. Nejvíce dětí se v roce 1991 narodilo v polské části euroregionu (absolutně 8 060 dětí a 13,2 dětí v přepočtu na 1 000 obyvatel), v roce 2010 se na celkové porodnosti euroregionu nejvíce podílela česká část (absolutně 6 613 dětí a 11,5 dětí v přepočtu na 1 000 obyvatel). Nejméně příznivá situace je po všechny sledované roky patrná na německé straně uskupení.

V roce 2010 zemřelo v úhrnu za jednotlivé okresy Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa celkem 19 588 osob, tedy o 12,5 % méně než v roce 1991. Úmrtnost se mezi sledovanými roky nejvíce snížila v německé části (o 18,3 %). Česká část zaznamenala 14% pokles a na polské straně došlo k 2,3% snížení počtu zemřelých. V přepočtu na 1 000 obyvatel byla nejvyšší úroveň úmrtnosti v roce 2010 zjištěna na německé straně (13,1 ‰) a nejnižší na české straně euroregionu (9,9 ‰).

Ukazatel vyjadřující rozdíl mezi počtem živě narozených a zemřelých nabýval po všechny sledované roky v rámci celého euroregionu pouze záporných hodnot a hovoříme tedy o úbytku obyvatel přirozenou měnou. Tento nepříznivý výsledek ovlivnila především situace v německé části uskupení. V roce 2010 byl přirozený přírůstek obyvatel ve výši 924 osob zaznamenán pouze v případě české části euroregionu. V ostatních částech euroregionu v tomto roce převažoval počet zemřelých nad počtem živě narozených, a to v případě německé části o 3 304 osob a v případě polské části o 508 osob.

Živě narození na 1 000 obyvatel

Přirozený pohyb obyvatelstva v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Projekce vývoje počtu obyvatel počítá ve všech částech euroregionu s celkovým úbytkem populace jako důsledku jejího stárnutí. Proces stárnutí obyvatelstva je provázen postupným snižováním podílu dětské složky populace a naopak zvyšováním podílu osob ve vyšších věkových kategoriích. Nejvýraznější snížení celkového počtu obyvatel v časovém rozpětí let 2015 – 2025 očekává německá část euroregionu (tj. téměř 11% pokles). Pokles v polské části by měl dosáhnout zhruba 5 % a v české části se očekává 0,4% úbytek obyvatel. Podíl obyvatel starších 65 let se podle prognózy do roku 2025 navýšiv české části euroregionu z 18,2 % v roce 2015 na 22,3 % v roce 2025, v polské části z 15,9 % na 23,2 % a v německé z 27,3 % na 34,0 %. Úbytek dětí ve věku 0-14 let nejvýznamněji zasáhne opět německou část euroregionu, když se zde mezi roky 2015 a 2025 počet dětí sníží o 18,3 % a jejich podíl na celkovém počtu obyvatel pak bude činit pouze 10,4 %. Na polské straně uskupení se očekává snížení počtu dětí v této věkové kategorii ve výši 7,6 %, prognóza pro českou část pak hovoří o 5% snížení.

Projekce vývoje obyvatelstva v jednotlivých částech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa (tis. osob)

Předpokládaný vývoj počtu obyvatel podle věkových skupin

Podle 10. revize Mezinárodní statistické klasifikace nemocí a přidružených zdravotních problémů patří nemoci oběhové soustavy dlouhodobě k nejčastějším příčinám úmrtí. Nejinak je tomu i v případě jednotlivých členů Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa. V roce 2009 bylo toto onemocnění příčinou úmrtí u 49,5 % zemřelých v euroregionu. Nejvyšší podíl zemřelých na nemoci oběhové soustavy na celkovém počtu zemřelých byl v roce 2009 vykázán na české straně euroregionu. Z celkového počtu 2 957 úmrtí připadlo na nemoci oběhové soustavy 51,3 %. Německá část zaznamenala 48,7 % úmrtí a polská část 49,0 % úmrtí v důsledků srdečních onemocnění. Mezi roky 1991 a 2009 se počet zemřelých na nemoci oběhové soustavy snížil v české (o 9,7 %) i německé části euroregionu (o 19,0 %). Na polské straně se situace zhoršila – v roce 2009 na nemoci oběhové soustavy zemřelo o 28,6 % osob více než v roce 2000.

Úmrtí spojená s nádorovými onemocněními (tzv. novotvary) jsou po nemocech oběhové soustavy druhou nejčastější příčinou úmrtí. V roce 2009 v souvislosti s tímto onemocněním zemřelo 1 527 obyvatel české části euroregionu (26,5 % všech zemřelých v této části euroregionu), 1 886 obyvatel německé části (24,7 %) a 1 426 obyvatel polské části (23,7 %). Z porovnání dostupných dat je patrné, že mezi roky 1991 a 2009 došlo k úbytku počtu zemřelých na nádorová onemocnění ve výši 0,3 % pouze na české straně euroregionu. Naopak v německé části se počet zemřelých v důsledku těchto chorob navýšil o 3,7 % a i polská část mezi roky 2000 a 2009 zaznamenala nárůst těchto úmrtí ve výši 16,2 %.

Zemřelí na 1 000 obyvatel v roce 2010

Zemřelí podle příčin úmrtí v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Saldo migrace vyjadřuje rozdíl mezi počtem přistěhovalých a vystěhovalých v rámci určitého území. V rámci stěhování přes hranice jednotlivých okresů euroregionu bylo v roce 2010 dosaženo ve všech částech uskupení záporného migračního salda. Převaha počtu vystěhovalých nad přistěhovalými byla nejmarkantnější na německé straně euroregionu, když činila – 4 395 osob. Z dlouhodobého pohledu zaznamenává nejpříznivější vývoj migrace česká část euroregionu. Ve většině sledovaných let zde bylo dosahováno migračního přírůstku. Nejlépe se pak migrace vyvíjela v roce 2005, kdy přírůstek obyvatel v důsledku meziokresní migrace činil 1 731 osob.

Výsledek přeshraničního stěhování v úhrnu za celý euroregion vykazuje převážně kladné hodnoty. Pouze v roce 1991 a 2010 se z území euroregionu více osob vystěhovalo než přistěhovalo a proto bylo saldo zahraniční migrace záporné. Vyšší intenzita pohybu v euroregionu byla zjištěna v roce 1995 a 2005. Přírůstek přeshraniční migrace ve většině sledovaných let ovlivnil především vývoj tohoto typu stěhování v české části uskupení. Česká strana totiž zaznamenávala příliv zahraničních migrantů ve všech uvedených letech.

Přírůstek stěhováním přes hranice okresu na 1 000 obyvatel v roce 2010

Zahraniční stěhování v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Stěhování přes hranice okresu v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Stěhování přes hranice obce v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

V roce 2010 bylo v Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa uzavřeno celkem 8 372 sňatků, což je o 34,6 % méně než v roce 1991. V relativním vyjádření to znamenalo 6,7 sňatků na 1 000 obyvatel v roce 1991 a 4,8 sňatků v roce 2010. Z pohledu jednotlivých částí euroregionu pak k nejvýraznějšímu poklesu sňatečnosti mezi roky 1991 a 2010 došlo na německé straně (o 46,6 %). Česká část registrovala 39,2% a polská část 11,5% snížení počtu uzavřených manželství. V přepočtu na 1 000 obyvatel bylo v roce 2010 nejvíce sňatků uzavřeno na polské straně uskupení (5,4 ‰), nejméně v české části (4,4 ‰). V roce 1991 byla situace zcela opačná a největší počet manželství uzavřeli naopak obyvatelé české části euroregionu (7,4 ‰) a nejmenší pak v polské části (5,8 ‰). Úroveň rozvodovosti se v každé části euroregionu vyvíjela odlišně, obecně však není možné vysledovat jednoznačný vývojový trend. Počet rozvodů mezi roky 2000 a 2010 poklesl v německé (o 17,5 %) a české části (o 4,3 %). Naopak na polské straně euroregionu došlo ve stejném časovém horizontu k nárůstu rozvodovosti o 24,0 %. Počet rozvodů vyjádřený v přepočtu na 1 000 obyvatel dosáhl nejvyšší hodnoty jednoznačně v české části euroregionu, když se po celé sledované období pohyboval mezi 3,0 – 3,5 ‰. Podobných hodnot nabýval ukazatel v německé a polské části euroregionu, kde osciloval mezi 1,5 – 2,1 ‰.

Sňatky na 1 000 obyvatel v roce 2010

Sňatky a rozvody v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Trh práce

Hodnocení nezaměstnanosti v jednotlivých částech Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa je do jisté míry ovlivněno rozdílnou metodikou, základní tendence jsou však z údajů patrné. K 31. 12. 2010 bylo na úřadech práce na české, polské a německé straně euroregionu evidováno v úhrnu 108 139 uchazečů o zaměstnání a ve srovnání se stavem na konci roku 2000 tak byl zaznamenán zřetelný pokles o 35 673 nezaměstnaných (24,8 %). Tuto pozitivní situaci ovlivnily výsledky v německé a polské části euroregionu – v prvním případě se jednalo o pokles ve výši 44,6 % (30 910 osob), ve druhém o snížení ve výši 35,2 % (18 102 osob). Česká část euroregionu tak byla jedinou částí, ve které počet nezaměstnaných ve sledovaném období 2000 – 2010 vzrostl, a to o významných 13 339 osob (57,9 %).

Míra registrované nezaměstnanosti k 31. 12. 2010

Nezaměstnanost v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa (k 31.12.)

Z hlediska věku byla mezi nezaměstnanými v euroregionu ve všech sledovaných letech nejpočetněji zastoupena skupina 25-55letých osob. V roce 2010 tvořila 68,2 % všech nezaměstnaných euroregionu. Stejná struktura nezaměstnaných byla zjištěna ve všech částech uskupení. Zatímco v německé části euroregionu se mezi rokem 2000 a 2010 snížil počet nezaměstnaných ve všech uvedených věkových skupinách, česká část euroregionu zaznamenala opačný vývoj a nezaměstnanost ve všech věkových kategoriích rostla. Počet nezaměstnaných ve věku 55 a více let dokonce ve sledovaném období vzrostl více než šestkrát. Polská strana v roce 2010 oproti roku 2000 evidovala méně uchazečů do 25 let a ve věku 25-55 let. Naopak počet nezaměstnaných starších 55 let v této části euroregionu vzrostl více než pětinásobně.

Podíl nezaměstnaných ve věku do 24 let na jejich celkovém počtu k 31. 12. 2010

Charakteristickým rysem struktury zaměstnaných podle odvětví ekonomické činnosti je dlouhodobý pokles počtu osob pracujících v primárním sektoru, tj. v oblasti zemědělství, lesnictví a rybolovu. Tento trend je možné sledovat u všech členů Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa. Úroveň zaměstnanosti v průmyslu je ovlivněna specifiky daného regionu. Zatímco v polské části euroregionu počet osob pracujících v průmyslu rostl, německá část zaznamenávala víceméně pokles zaměstnaných v tomto odvětví. Vývoj v české části euroregionu do jisté míry vykazuje rostoucí trend, ovšem v posledním sledovaném roce, tj. roce 2009 dochází k poklesu zaměstnanosti v průmyslu. Tuto skutečnost mohla způsobit hospodářská krize, která v té době zasáhla nejen Českou republiku. Obecně se jako hlavní cíl v otázce zaměstnanosti požaduje zvyšování počtu osob pracujících v terciární sféře (tzn. odvětví služeb), a to na úkor zaměstnanosti v průmyslu a zemědělství. Z údajů za jednotlivé části euroregionu však vyplývá, že zaměstnanost obyvatel ve službách ve sledovaných letech poměrně výrazně kolísala, výjimkou je snad jen polská část uskupení. Pokud však porovnáme pouze krajní roky uvedené časové řady, zaměstnanost v terciární sféře doznala nárůstu ve všech částech euroregionu, tj. v letech 1991 a 2009 v německé části o 5,5 % a v české o 3,4 %. Polská strana mezi roky 2003 a 2008 zaznamenala 7,7% nárůst zaměstnanosti ve službách.

Struktura zaměstnaných podle odvětví ekonomické činnosti

Zaměstnaní podle odvětví ekonomické činnosti v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa*)

Životní úroveň

Bytová výstavba v Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa zaznamenala mezi roky 2000 a 2010 poměrně významný pokles, a to o 17,9 % v případě budov a o 33,0 % v případě bytů. Podstatný vliv na tento výsledek měla především klesající investiční aktivita na německé straně euroregionu. Zatímco v roce 2000 bylo v okresech německé části uskupení realizováno 2 342 budov a 2 637 bytů, v roce 2010 bylo dokončeno již jen 839 budov a 427 bytů.

Opačnou situaci je možné sledovat jak v české, tak polské části euroregionu. Zájem o bytovou výstavbu v české části reprezentovalo v roce 2010 celkem 1 034 dokončených budov a 1 433 dokončených bytů, tj. o 71,5 % budov a o 17,6 bytů více než v roce 2000. V polských okresech bylo v roce 2010 dokončeno o téměř 60,0 % budov a o 44,8 % bytů více než v roce 2000.

Průměrná obytná plocha dokončeného bytu v roce 2010

Bytová výstavba v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Byty a obytná plocha v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Index spotřebitelských cen podle hlavních skupin zboží a služeb (rok 2005=100)

Vývoj míry inflace

Průměrná hrubá měsíční mzda v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Jedním ze základních ukazatelů kvality zdravotní péče je počet lékařů a zubních lékařů působících v daném regionu. Počet lékařů v úhrnu za celý Euroregion Neisse-Nysa-Nisa od roku 1995 vzrostl. Stejným způsobem se vyvíjela situace také v české (nárůst počtu lékařů mezi roky 1995 a 2010 o 27,3 %) a německé (nárůst o 5,8 °%) části euroregionu. Naopak v polské části euroregionu se počet lékařů mezi roky 1995 a 2009 snížil o 12,2 °%. Objektivnější hodnocení než absolutní počet lékařů nabízí ukazatel počet lékařů na 1 000 obyvatel. Z hlediska tohoto ukazatele se nejvíce lékařů nachází v české části euroregionu – na 1 000 obyvatel v roce 2010 připadalo 3,0 lékaři. Naopak „nejhorší“ situace je patrná na polské straně euroregionu, kde zdravotní péči pro 1 000 obyvatel v průměru zajišťuje 1,4 lékaře.

Nedostatek zubních lékařů je dlouhodobým problémem. Z údajů za jednotlivé části euroregionu vyplývá, že počet zubních lékařů víceméně stagnuje nebo se v horším případě ještě snižuje. Nejméně příznivá situace je z tohoto pohledu v polské části euroregionu. Zubní péči v této části uskupení v roce 2009 v průměru zajišťoval 0,1 lékař. Ani v ostatních částech euroregionu však není situace o moc pozitivnější – na české straně v roce 2010 na 1 000 obyvatel připadal 0,5 lékaře a na straně německé 0,9 lékaře.

Lékaři na 1 000 obyvatel v roce 2010

Lékaři a zubní lékaři v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa (k 31.12.)

V rámci Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa bylo v roce 2010 provozováno 427 lékáren, od roku 1995 se tak jejich počet navýšil o 48,3 %. Navýšení počtu lékáren ovlivnilo také ukazatel počet obyvatel na 1 lékárnu – zatímco v roce 1995 na 1 zařízení připadlo 6 567 obyvatel, v roce 2010 to bylo 4 082 obyvatel.

Nemocniční péče zaznamenala jak na německé tak české straně euroregionu určitou redukci. Zatímco v roce 1995 působilo na území německé i české části euroregionu 17 nemocnic, v roce 2010 se provoz omezil na 14 nemocnic v německé a 12 nemocnic v české části uskupení. Tomuto vývoji odpovídal i vývoj počtu lůžek v nemocnicích – v nemocnicích české části euroregionu se počet lůžek mezi sledovanými roky snížil o 9,1 %, v německé části dokonce o 20,9 %.

Zařízení sociální péče v Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa v roce 2010 reprezentovalo 263 organizací s kapacitou 10 909 míst. V porovnání s rokem 2000 se síť sociálních zařízení euroregionu rozšířila o 126 institucí a 1 304 míst. Pozitivní trend v oblasti poskytovatelů sociální péče zaznamenala ve sledovaných letech zařízení v německé i polské části euroregionu. V případě české části se navýšil počet sociálních zařízení, ovšem kapacita těchto zařízení klesala.

Počet obyvatel na 1 lékárnu k 31. 12. 2010

Lékařská zařízení v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa (k 31.12.)

Kina a divadla v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Knihovny v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Ekonomika

Na území okresů Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa se v roce 2010 nacházelo celkem 1 623 ubytovacích zařízení s kapacitou 80 325 lůžek. Nejvíce ubytovacích zařízení nabízela česká část euroregionu (874, tj. 53,9 % všech zařízení v euroregionu). Ubytovací potenciál na německé a polské straně byl v posledním sledovaném roce prakticky totožný. Zatímco však česká strana zaznamenala v daném časovém horizontu postupný úbytek ubytovacích zařízení, na německé straně počet ubytovacích subjektů naopak narůstal. Vývoj na polské straně byl velmi kolísavý. Podobně se vyvíjely také údaje o počtu lůžek. Hotely a penziony v roce 2010 tvořily 56,2 % ubytovacích zařízení na české straně euroregionu, na německé straně 44,5 % a na straně polské 32,4 %. Zatímco v české časti euroregionu převažovaly penziony, v německé a polské části euroregionu hotely. Využití ubytovacích zařízení v daném období pak nejlépe charakterizuje počet hostů, kteří zařízení navštívili a podle počtu nocí, které se v něm rozhodli strávit. Obecně je možné konstatovat, že mezi roky 2000 a 2010 se v rámci euroregionu snížil jak počet hostů, tak počet jejich přenocování, a to v prvním případě o 7,6 % a ve druhém o 22,8 %. Uvedený negativní výsledek ovlivnila především polská část euroregionu. Počet návštěvníků této části uskupení se mezi sledovanými roky snížil o 26,7 % a počet přenocování zaznamenal pokles o téměř 40 %.

Průměrná délka ubytování hostů v ubytovacích zařízeních

Kapacita a návštěvnost ubytovacích zařízení v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Vývoj ukazatelů využití ubytovacích zařízení mezi roky 2000 a 2010 v rámci Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa vykazoval spíše negativní tendence. Obecně zřejmě došlo k poklesu jak v nabídce ubytovatelů, tak k poklesu zájmu o ubytovací zařízení ze strany potenciálních hostů. Při bližším pohledu je však patrné, že největší vliv na takovýto vývoj měla polská strana euroregionu, ve které mezi uvedenými roky došlo k poklesu hodnot u všech uvedených ukazatelů. Naopak česká a německá strana evidovala v roce 2010 oproti roku 2000 příznivější hodnoty.

I přes výše zmíněný nepříznivý vývoj však vykazovala v roce 2010 nejlepší hodnoty ukazatelů využití ubytovacích zařízení polská strana.

Průměrná doba pobytu hostů v ubytovacích zařízeních

Lůžka v ubytovacích zařízeních na 100 obyvatel

Ukazatele využití ubytovacích zařízení v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Podnikatelské subjekty podle odvětví ekonomické činnosti v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Podnikatelské subjekty podle počtu zaměstnanců v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Euroregion Neisse-Nysa-Nisa se v roce 2010 rozkládal na 1 392,5 km^2, tedy na území o 0,05 km^2 větším než v roce 2000. Nejvíce se na uvedené rozloze podílela zemědělská (46,2 % v roce 2010) a lesní (41,3 %) půda. Z porovnání údajů o výměře jednotlivých druhů pozemků vyplývá, že mezi roky 2000 a 2010 se poměrně významně rozrostly plochy lesní půdy (o 6,0 %). Vodních ploch naopak ubývalo (o 5,4 %).

Zatímco v německé a polské části euroregionu odpovídala struktura pozemků struktuře půdy v euroregionu jako celku, v české části mezi pozemky dominovala lesní půda. V roce 2010 se lesy v českých okresech rozkládaly na 45,5 % zdejší plochy a zemědělská půda tvořila 43,3 % celkové rozlohy. Výměra zemědělské půdy na české straně však od roku 2000 zaznamenala 0,7% úbytek, lesních ploch naopak o 0,5 % přibylo. V polské části euroregionu došlo mezi danými roky ke zřetelnému úbytku zastavěných (o 22,4 %) a vodních (o 39,8 %) ploch. Na německé straně ubývalo zemědělské půdy – mezi roky 2000 a 2010 o 1,4 %.

Podíl lesních ploch na celkové výměře k 31. 12. 2010

Půda v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa podle způsobu využití (k 31.12.)

Zemědělská produkce se v jednotlivých částech Euroregionu Neisse-Nysa-Nisa vyvíjí odlišně. Co do vývoje osevních ploch vykazuje nejméně příznivé hodnoty česká část euroregionu. S výjimkou technické cukrovky zde ve sledovaných letech došlo k poklesu produkční plochy u všech uvedených zemědělských plodin. Největší úbytek pak zaznamenala osevní plocha brambor, která se od roku 1995 snížila téměř 8krát a od roku 1992 téměř patnáctinásobně. V německé části uskupení se mezi roky 1991 a 2010 významně navýšila osevní plocha řepky (více než pětkrát) a bezmála trojnásobně vzrostla pěstební plocha ovoce. O téměř 25,0 % se navýšila také osevní plocha obilovin. V případě ostatních plodin byl zjištěn pokles produkční plochy, nejvyšší v případě brambor (o 73,8 %). Podle údajů ze zemědělského sčítání, které v polské části euroregionu proběhlo v roce 1996 a 2002, došlo k navýšení produkční plochy ovoce (o 97,0 %) a řepky (o 10,6 %), na větší ploše se v roce 2002 pěstovala také pšenice (o 6,9 %). Ostatní plodiny zaznamenaly úbytek osevní plochy.

Z pohledu hektarový výnosů se však úbytek osevních ploch v české části euroregionu negativně neprojevil a podobně tomu bylo i v ostatních částech uskupení. V české a německé části se nárůst výnosů mezi roky 1992 a 2010 nejvíce projevil v případě brambor. Na polské straně mezi rokem 2000 a 2009 nejvýrazněji vzrostl hektarový výnos cukrovky technické.

Intenzita živočišné výroby klesá ve všech částech euroregionu. V české části se např. mezi roky 1993 a 2010 markantně snížily stavy drůbeže a podobně tomu mezi roky 1992 a 2010 bylo i na německé straně.

Podíl zemědělské půdy na celkové výměře k 31. 12. 2010

Osevní plochy vybraných zemědělských plodin v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa (v ha)

Hektarové výnosy vybraných zemědělských plodin

Výnosnost vybraných zemědělských plodin v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa (v t/ha)

Stavy hospodářských zvířat v okresech Euroregionu Neisse-Nisa-Nysa

Metodické vysvětlivky

Obyvatelstvo

Údaje o počtu a složení obyvatelstva jsou získávány ze sčítání lidu, na něž navazují každoroční statistické bilance dat o narození, sňatcích, rozvodech, úmrtí a stěhování. Zdrojem dat jsou statistická hlášení z matrik, pokud není uvedeno jinak.

Na české straně se veškeré údaje týkají obyvatel s trvalým bydlištěm na uvedeném území bez ohledu na státní občanství. Od roku 2001 jsou započteni cizinci s přiznaným azylem, cizinci s vízy nad 90 dní a od 1. 5. 2004 i občané zemí EU s přechodným pobytem a občané třetích zemí s dlouhodobým pobytem na území ČR.

Na německé straně k obyvatelstvu patří všechny osoby, které mají ve vymezeném území své vlastní bydliště nebo trvalý pobyt, s výjimkou příslušníků zahraničních vojska zahraničních diplomatických a konzulárních zastoupení s jejich rodinnými příslušníky.

Index závislosti I.

Počet dětí ve věku 0-14 let na 1 000 osob ve věku 15-64 let.

Index závislosti II.

Osoby ve věku 65 a více let připadající na 1 000 osob ve věku 15-64 let.

Index ekonomického zatížení

Počet dětí ve věku 0-14 let a počet osob ve věku 65 a více let na 1 000 osob ve věku 15-64 let.

Narození

Za živě narozené dítě je považován plod, který projevil po narození aspoň jednu ze známek života a má porodní hmotnost 500 g a vyšší, případně nižší než 500 g, pokud přežije 24 hodin po porodu. Za mrtvě narozené dítě se považuje plod, který neprojevuje ani jednu ze známek života a má porodní hmotnost 1 000 g a vyšší. Územně jsou narozené děti započteny podle trvalého pobytu matky v době porodu.

V polské části patří mezi mrtvě narozené rovněž umělá přerušení těhotenství po 22. týdnu a děti, zemřelé v těle matky.

Příčiny úmrtí

Příčiny úmrtí dle Mezinárodní klasifikace nemocí a příbuzných zdravotních problémů, 10. revize (ICD-10)

Zemřelí

Zemřelí se sledují podle místa trvalého pobytu zemřelého. Údaje o zemřelých podle příčin smrti jsou tříděny podle Mezinárodní statistické klasifikace nemocí a přidružených zdravotních problémů ve znění 10. decenální revize (MKN-10), platné od 1.1.1994.

Mezinárodní statistické klasifikace nemocí a přidružených zdravotních problémů, 10. decenální revize (MKN-10)

Migrace

Česká část

Stěhováním se rozumí změna trvalého bydliště či dlouhodobého pobytu osoby přes hranice uvedeného území. Stěhování obyvatel zahrnují přistěhovalí a vystěhovalí za hranice okresu, nezahrnuje stěhování v rámci okresu. Zdrojem dat o stěhování je Informační systém evidence obyvatel Ministerstva vnitra ČR.

Německá část

Úřední statistika migrace (statistika pohybu obyvatelstva v území) zahrnuje počty přistěhovalých (úředně hlášených) a odstěhovaných (úředně odhlášených) mimo hranice obce v rámci Svobodného státu Sasku (vnitřní migrace) a přes hranice Svobodného státu Sasko (vnější migrace). Zahrnuty jsou pouze osoby, které patří k obyvatelstvu ve smyslu aktualizace. Sem patří všechny osoby, které mají ve vymezeném území své vlastní bydliště nebo trvalý pobyt, s výjimkou příslušníků zahraničních vojska zahraničních diplomatických a konzulárních zastoupení s jejich rodinnými příslušníky.

Sňatky

V české i polské části jsou sňatky započítány do příslušného území podle místa pobytu ženicha. Nemá-li ženich bydliště v ČR, je sňatek započítán podle místa trvalého bydliště nevěsty. V polské části mohou být sňatky uzavírány pouze mezi dvěma nesezdanými osobami různého pohlaví.

Uzavřené sňatky jsou veškeré civilní sňatky, výjimku tvoří pouze případy, kdy jsou oba manželé příslušníky zahraničních vojsk, umístěných na území Spolkové republiky Německo, případně příslušníky zahraničních diplomatických a konzulárních zastoupení a jejich rodinným příslušníkům. Regionální zařazení uzavíraných sňatků se řídí dle místa registrace.

Rozvody

Rozvody jsou sledovány na základě údajů poskytovaných příslušnými soudy. Jsou územně tříděny podle posledního společného bydliště manželů.

Rozvedenými manželstvími jsou manželství, rozvedená na základě platného rozsudku, vyneseného v rámci rozvodového řízení. Data pro statistiku soudně zrušených manželství (včetně rozvodů) jsou získávána v rámci statistiky resortu spravedlnosti ve věcích rodinných.

V polské části je teritoriální zařazení rozvodů manželství dáno bydlištěm osoby, podávající návrh na rozvod manželství.

Návštěvnost zařízení péče o děti do 6 let

Procentuelní podíl dětí v denních zařízeních na počtu dětí v daném věku (tj. do 6 let).

V české části se jedná pouze o mateřské školy včetně mateřských škol pro děti se specifickými pedagogickými potřebami.

Byt

Česká část

Bytem se rozumí soubor místností a prostorů pod společným uzavřením, který svým stavebně technickým a funkčním uspořádáním a vybavením splňuje požadavky na trvalé bydlení.

Německá a polská část

Byt je soubor místností, umožňujících vedení vlastní domácnosti, z toho vždy jedna kuchyň nebo místnost s pevně instalovanou možností vaření (kuchyňský kout/skříň). Byt má zásadně uzamykatelný přístup bezprostředně z okolí, ze schodiště nebo předsíně, dále zásobení vodou, odpad a WC.

Obytná plocha

Česká část

Obytnou plochu bytu tvoří podlahová plocha obytných místností a část plochy kuchyně, která přesahuje 12 m^2. V případě bytu, který se skládá z jediné místnosti – obytné kuchyně, tvoří obytnou plochu bytu plocha celé této místnosti.

Německá část

Do obytné plochy bytů patří plochy obývacích pokojů, ložnic, kuchyní a vedlejších místností (např. úložné prostory, koupelna) se světlou výškou minimálně 2 m. Započítávají se rovněž plochy se zastavěným nábytkem, plochy arkýřů a části místností pod schody se světlou výškou minimálně 2 m, plochy obložení stěn a krbů. Části místností se světlou výškou 1 m a méně než 2 m jsou počítány jako poloviční plocha, s méně než 1 m nejsou započítávány vůbec. Balkony jsou zohledněny do poloviny jejich plochy. Nepatří sem plochy příslušenství (například sklepy, prádelny, podkroví), hospodářských místností (např. skladiště, úložné prostory) mimo byt, plochy obchodních místností a místností se společenským využitím.

Polská část

V polské části je k obytné ploše přičítána polovina plochy chodeb se světlou výškou od 1,40 až 2,20 m. Balkony k obytné ploše nepatří.

Obytné místnosti

Česká část

Obytná místnost je část bytu (zejména obývací pokoj, ložnice, jídelna), která splňuje požadavky na bydlení a je k trvalému bydlení určena. Měla by splňovat podmínky dostatečného denního osvětlení, přímého větrání, dostatečného vytápění s možností regulace tepla, dostatečné tepelné a zvukové izolace.

Při sčítání v roce 2001 byly samostatně uváděny obytné místnosti s plochou 4 až 7,9 m^2 a 8 a více m^2. Do jejich počtu nebyly zahrnuty místnosti bytu vyčleněné k obchodním nebo pracovním účelům a kuchyně. Kuchyň byla započítána pouze v případě, kdy tvořila jedinou obytnou místnost v bytě.

Německá část

Obytné místnosti jsou místnosti, určené pro účely bydlení, které mají minimální velikost obytné plochy 6 m^2. Mezi obytné místnosti patří jak pokoj (například obývací pokoj nebo ložnice), tak i kuchyně (rovněž méně než 6 m2 obytné plochy) Pokojem nejsou vedlejší místnosti jako úložné prostory, špižírny, chodby, koupelny a záchody a malé obytné místnosti s méně než 6 m^2.

Polská část

V polské části jsou obytné místnosti s minimální obytnou plochou 4 m^2.

Index spotřebitelských cen

Index spotřebitelských cen patří v soustavě cenových indexů vypočítávaných v České republice mezi nejdůležitější indikátory cenového vývoje. Reprezentativním způsobem měří v časovém vývoji relativní změny konečných spotřebitelských cen zboží a služeb placených obyvatelstvem. Indexy spotřebitelských cen (životních nákladů) za domácnosti celkem jsou používány k měření inflace v České republice.

Index spotřebitelských cen popisuje průměrný vývoj cen veškerého zboží a služeb, kterých mohou nabývat soukromé domácnosti za účelem spotřeby.

Lékárny

Lékárny zajišťují přípravu, výdej, kontrolu a dispenzaci léčiv včetně zdravotnických potřeb, na české straně včetně veterinárních potřeb a léčivých rostlin. Jak v české, tak i v polské části patří mezi lékárny i provozovny, v nichž jsou prodávány pouze určité hotové léky. V polské části nejsou započítány lékárny, které slouží pouze pro nemocnice.

Nemocnice

Poskytují obyvatelům ambulantní a lůžkovou základní a specializovanou diagnostickou a léčebnou péči, jejíž součástí jsou i nezbytná preventivní opatření.

Lůžka v nemocnicích

Lůžka v nemocnicích jsou stálá lůžka nacházející se ve všech druzích nemocnic a porodnic s plným vybavením, s povlečením a obsazená pacientem nebo připravená na jeho příchod. Nezapočítávají se náhradní a nouzová lůžka, lůžka v lékařských ordinacích a ve funkčních místnostech.

Německá strana nezapočítává do uvedeného počtu lůžka pro zdravé novorozence a dílčí stacionární lůžka.

V polské části se od roku 2008 započítávají mezi lůžka v nemocnicích lůžka a inkubátory pro novorozence.

Zařízení sociální péče

Ukazatel zahrnuje počet všech zařízení sociální péče, která jsou řízena obecními úřady, soukromá a církevní zařízení, včetně zařízení pro týdenní a denní pobyty.

Mezi stacionární zařízení péče patří na české a německé straně: zařízení sociální péče pro dospělé, zařízení sociální péče pro mladistvé, domovy důchodců, domovy – pensiony pro důchodce, domy s pečovatelskou službou, ostatní zařízení (charity, azylové domy, dětské vesničky, domovy pro matku a dítě, ubytovací zařízení pro nepřizpůsobivé občany, zařízení Armády spásy a pod.).

Německá strana sem zahrnuje i dětské domovy. Polská strana se v definici omezuje pouze na domy s pečovatelskou službou.

Kino

Kulturní zařízení pro veřejné promítání filmů. V české části se promítání musí konat alespoň jednou týdně a veřejnost se ho účastní na základě vstupenek.

Ubytovací zařízení

Česká část

Hromadná ubytovací zařízení (HUZ) jsou zařízení s minimálně pěti pokoji nebo deseti lůžky, která pravidelně (nebo nepravidelně) poskytují přechodné ubytování hostům (včetně dětí) za účelem dovolené, zájezdu, lázeňské péče, služební cesty, školení, kurzu, kongresu, symposia, pobytu dětí ve škole v přírodě, v letních a zimních táborech. Jsou členěna podle kategorie, určující druh ubytovacího zařízení a třídy, která stanovuje požadavky na vybavení, úroveň a rozsah služeb spojených s ubytováním. Mezi hromadná ubytovací zařízení patří hotely, penziony, turistické ubytovny, chatové osady, kempy a ostatní ubytovací zařízení.

Německá část

Do ubytovacích zařízení (zcela nebo z části otevřených k 31. července daného roku) jsou započítána i zařízení, která mohou ubytovat současně více než 8 hostů. Dále sem patří i ubytovací zařízení, která ubytovací činnost neprovozují živnostenskou formou a/nebo jí provozují pouze jako vedlejší činnost.

Jedná se o hotely, hotely garni, pensiony, re kreační zařízení, školící zařízení, školy v přírodě, prázdninové byty a domy, chalupy, ubytovny pro mládež apod.

Polská část

Ubytovací zařízení jsou objekty, v nichž jsou pravidelně nebo nepravidelně ubytováni turisté. Jedná se o objekty hromadného ubytování (hotely, pensiony, rekreační zařízení, ubytovny, ubytovny pro mládež, školící střediska, chatové osady, kempy, lázeňské domy atd.) a objekty individuálního ubytování (pronájem pokojů a objekty agroturistiky).

Lůžka v ubytovacích zařízeních

Celkový počet lůžek v hromadných ubytovacích zařízeních (bez kempů) podle stavu k 31.7.

Na české straně údaj zahrnuje počet stálých lůžek, která slouží pro noční odpočinek hostů (bez lůžek příležitostných).

Kempy

Kemp je turistický objekt (ohraničené území) pro přechodné ubytování turistů ve vlastních ubytovacích zařízeních hostů (stan, obytný přívěs apod.), případně v objektech provozovatele (chaty, sruby, bungalovy apod.).

V polské části jsou kempy běžně zalesněné, hlídané a osvětlené území se stálou recepcí, sociálním, gastronomickým a rekreačním zařízením, umožňující ubytování ve stanu nebo karavanu, případně přípravu pokrmů a parkování osobních vozidel.

Hotel

Hotel je ubytovací zařízení s nejméně 10 pokoji pro hosty, vybavené pro poskytování přechodného ubytování a služby s tím spojené (zejména stravovací, každodenní úklid a stlaní lůžek). Hotely se člení do pěti tříd na základě jejich vybavení a označují se hvězdičkami. Hotel garni má vybavení jen pro omezený rozsah stravování (nejméně snídaně) a člení se do čtyř tříd.

Na německé straně jsou hotely zařízení, přístupná každému, ve kterém se nachází restaurace, přístupná i pro pasanty a zpravidla další zařízení nebo místnosti pro různé účely (konference, semináře, sport, volný čas, rekreace). Minimální počet pokojů není stanoven.

Penziony

Penzion je ubytovací zařízení s nejméně 5 pokoji pro hosty (v české části; v německé části není minimální počet pokojů stanoven), s omezeným rozsahem společenských a doplňkových služeb, člení se do čtyř tříd. Stravování je poskytováno pouze ubytovaným hostům

Ukazatele využití zařízení

Baretje = Lůžka v hromadných ubytovacích zařízeních / obyvatelé * 100

Schneider = Hosté v hromadných ubytovacích zařízeních / obyvatelé * 100

Charvat = Přenocování v hromadných ubytovacích zařízeních / obyvatelé * 100

Organizační statistika

Informačním zdrojem pro organizační statistiku je Registr ekonomických subjektů (dále jen RES). RES je veřejným seznamem, který vytváří a spravuje ČSÚ na základě zákona č. 89/1995 Sb., o státní statistické službě ve znění pozdějších předpisů.

V RES jsou evidovány právnické osoby včetně organizačních složek státu a fyzické osoby, které mají postavení podnikatele. Právnické osoby zahrnují sdružení fyzických nebo právnických osob, účelová sdružení majetku, jednotky územní samosprávy a jiné subjekty, které stanoví zákon. Obchodní společnosti zahrnují veřejné obchodní společnosti, společnosti s ručením omezeným, komanditní společnosti a akciové společnosti. Fyzické osoby zahrnují soukromé podnikatele podnikající dle živnostenského zákona, samostatně hospodařící rolníky, zemědělské podnikatele a dále fyzické osoby provozující jinou podnikatelskou činnost podle zvláštních předpisů.

Členění podle převažující činnosti odpovídá sekcím Klasifikace ekonomických činností (CZ-NACE).

RES je pravidelně aktualizován daty ze statistických zjišťování, z obchodního rejstříku, živnostenských úřadů a z administrativních zdrojů. Subjekt, který podle informací ze statistických zjišťování nebo z administrativních zdrojů vykazuje ekonomickou aktivitu, se považuje za statistickou jednotku typu podnik.

Německá část

Podniky jsou nejmenší, právně samostatné jednotky, kteří z obchodních a/nebo daňových důvodů vedou vlastní účetnictví a které musejí zpracovávat roční uzávěrky. V souladu s §2 odst. 1 Zákona o dani z obratu (UStG) je podnikatelem ten, kdo samostatně vykonává živnostenskou nebo profesní činnost. Ve statistice daně z obratu jsou zachyceny pouze ty firmy, které jsou povinni odevzdávat na finanční úřad měsíční, případně čtvrtletní prohlášení o DPH. Celá firma je do hospodářského odvětví zařazena podle hlavního těžiště své činnosti. Zahrnuje všechny podniky a OSVČ.

Polská část

V polské části jsou zveřejňována data o podnicích národního hospodářství. Sem patří: Právnické osoby, organizační jednotky, vykonávající hospodářské činnosti, které nejsou právnickými osobami a fyzické osoby, vykonávající ekonomické činnosti. Právnická osoba je organizační jednotka s právní subjektivitou, danou zákonem, která je uplatňována prostřednictvím právní způsobilosti k právním aktům, které jsou prováděny orgány právnické osoby. Založení, zřízení a vymazání právnické osoby je upraveno příslušnými předpisy. Organizace a činnost právnické osoby je rovněž upravena jejími stanovami. Organizační jednotka získává způsobilost k právním úkonům zapsáním do odpovídajících rejstříků nebo jiným způsobem, který je upraven zvláštními předpisy. Fyzickou osobou, která provádí ekonomickou činnost, je každý člověk, která má plnou nebo omezenou způsobilost k právním úkonům a který realizuje výrobní, stavební či obchodní činnost nebo poskytuje služby s cílem dosažení zisku a na vlastní účet

Nezaměstnaní

Česká část

Údaje o počtu neumístěných uchazečů o zaměstnání, jejich struktuře a počtu volných pracovních míst jsou převzaty z informačního systému Ministerstva práce a sociálních věcí.

Neumístění uchazeči o zaměstnání jsou občané bydlící v příslušném území, kteří nejsou v pracovním nebo obdobném vztahu k zaměstnavateli ani nevykonávají samostatnou výdělečnou činnost a požádali úřad práce o zprostředkování vhodného zaměstnání.

Německá část

V německé části patří mezi uchazeče o zaměstnání osoby ve věku 15 – 65 let, které nemají zaměstnání, případně vykonávají práci pouze na zkrácený úvazek (méně než 15 hodin týdně). Nezaměstnaný musí také prokázat snahu nastoupit do zaměstnání na více jak sedm kalendářních dnů nebo minimálně 15 hodin.

Polská část

Nezaměstnaný musí dosáhnout 18 let věku, nesmí vlastnit zemědělské nemovitosti o hospodářsky využitelné rozloze vyšší než 2 ha, může být neplnoprávnou osobou, které je dovoleno ze zdravotních důvodů přijmout zaměstnání alespoň na polovinu pracovní doby. Patří sem i osoby pobírající měsíční příjem nepřevyšující polovinu minimální mzdy.

Míra nezaměstnaností

Česká část

Míra registrované nezaměstnanosti podle metodiky platné do 30. 6. 2004 je podíl vyjádřený v procentech, kde v čitateli je počet neumístěných uchazečů o zaměstnání (ke konci sledovaného období) a ve jmenovateli disponibilní pracovní síla (tj. zaměstnaní z VŠPS + neumístění uchazeči). Podle metodiky platné od 1. 7. 2004 se jedná o podíl, kde v čitateli je počet dosažitelných neumístěných uchazečů o zaměstnání a ve jmenovateli součet počtu zaměstnaných z VŠPS, pracujících cizinců registrovaných na úřadech práce nebo s platným povolením k zaměstnávání či živnostenským oprávněním a počtu dosažitelných neumístěných uchazečů o zaměstnání (klouzavý roční průměr).

Německá část

Míra nezaměstnanosti vyjadřuje podíl nezaměstnaných na všech osobách způsobilých k práci (závislá činnost, OSVČ, pomáhající rodinný příslušníci). Ukazatel je počítán k 30. 6. předcházejícího roku.

Polská část

V polské části je míra nezaměstnanosti procentním podílem registrovaných uchazečů o zaměstnání na počtu obyvatel zaměstnaných a neumístěných uchazečů (mimo osob v aktivní vojenské službě a pracovníků státních rozpočtových organizací v oblasti obrany a veřejné bezpečnosti). V míře nezaměstnanosti jsou zohledněni rovněž (soukromí) zemědělci (součást civilních výdělečně činných osob), jejichž počet byl odhadnut na základě sčítání lidu a budov 2002 a zemědělského šetření 2002.

Zemědělské plochy

Do zemědělské půdy náleží orná půda, sady a zahrady, louky a pastviny, chmelnice a vinice, které slouží k produkci zemědělských výrobků.

Zastavěné a dopravní plochy

Zastavěné plochy zahrnují pozemky, na kterých jsou postaveny budovy (kromě skleníků) a nádvoří náležející k obytným, hospodářským nebo průmyslovým budovám jako jejich příslušenství. Dopravní plochy zahrnují plochy, které slouží silniční, kolejové nebo letecké dopravě a plochy, které slouží dopravě na vodních tocích.

Lesní plocha

Česká část

V tomto ukazateli je zahrnuta: porostní půda, tj. půda využívaná přímo k lesní produkci, skutečně zalesněná nebo jen dočasně odlesněná s úmyslem opětovné obnovy lesního porostu, bezlesí, tj. dočasně odlesněná část lesní půdy, sloužící provozu lesního hospodářství nepřímo (plocha lesních školek, lesních skladů, měkké lesní cesty, průseky všech druhů, přesahují-li šířku 4 m, apod.), odňaté pozemky zemědělskému půdnímu fondu přidělené lesnímu hospodářství k zalesnění, ale dosud nezalesněné, pozemky nad horní hranicí stromové vegetace, s výjimkou zastavěných pozemků (vysokohorské chaty, lyžařské vleky a jiná účelová zařízení).

Německá a polská část

Nezastavěná plocha, která je porostlá stromy a kravinami. Sem patří i lesní mýtiny, školky.

Vodní plocha

Česká část

Patří sem plocha rybníků s chovem ryb, pozemky rybníků, které jsou letněny, potoky vyhrazené pro chov pstruhů, močály, jezera, rybníky a potoky, které neslouží nebo nejsou určeny pro chov ryb, řeky, náhony, přehrady a jiné nádrže (umělé i přirozené), průplavy, odvodňovací a zavodňovací kanály, vodoteče a otevřené splaškové kanály.

Německá a polská část

Plochy, pokryté stále nebo po větší část roku vodou, lhostejno, zda voda teče v přirozených nebo umělých korytech nebo zda stojí. Do vodní plochy jsou zahrnuty rovněž přiléhající svahy, malé ostrůvky apod.

Poznámky

Při přepočtu národních měn na Euro byl použit kurz uvedený v následující tabulce.

Měnové kurzy české koruny a polského zlotého k EURO

Pokud není uvedeno jinak, údaje za českou část euroregionu jsou přepočteny na současnou územní strukturu.

Značky v tabulkách

-   nulový údaj

o nenulový údaj, jehož velikost je menší než polovina jednotky v tabulce

x číselný údaj není logicky možný

.    údaj není znám

Ročenka Euroregionu

Neisse-Nisa-Nysa 2011

Vydal

Euroregion Nisa regionální sdružení

Tř. 1. máje 858/26, 460 01 Liberec III

www.ern.cz,www.neisse-nisa-nysa.org

Zpracoval

Český statistický úřad, Liberec

Nám. Dr. Ed. Beneše 585/26, 460 01 Liberec 1

www.liberec.czso.cz

Autorský kolektiv

Ondřej Beneš

Ing. Hana Reslová

Bc. Stanislava Riegerová

Ing. Dagmar Dvořáková

Ve spolupráci s pracovníky

Statistického zemského úřadu Svobodného státu Sachsen v Kamenz

Statistického úřadu Wrocław – pracoviště Jelenia Góra

Grafický návrh, obálka Tomáš Vacek

Fotografie Jan Pikous mladší

EUROPE DIRECT Liberec – Váš zdroj evropských informací v regionu

Tato publikace byla převedena do formátu pro čtečky e-knih, v rámci akce s názvem

„Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec”,

číslo FA/EDIC 2013-2017/CZ/EDIC13/2013.

Finančně podpořeno z prostředků Evropské unie

Odpovědnost za informace uvedené v této publikaci nese autor. Evropská komise

žádným způsobem neodpovídá za jakékoli případné použití informací obsažených

v publikaci.

Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec Vám nabízí zdarma tyto základní služby:

• Konzultace – práva občanů Evropské unie a související právní předpisy, priority a politiky EU, programy a možnosti podpory projektů ze strany EU

• Tištěné informační materiály

• Organizování nejrůznějších akcí

Informační středisko EUROPE DIRECT Liberec – Váš zdroj evropských informací v regionu

Středisko sídlí v prostorách Euroregionu Nisa.

Je koordinováno a spolufi nancováno Evropskou komisí.

Kontakt

EUROPE DIRECT Liberec,

Informační středisko při Euroregionu Nisa,

třída 1. máje 858/26, Liberec

tel.: +420 485 340 990

e-mail: edliberec@ern.cz

www.europe-direct.cz/strediska/liberec

Evropská informační střediska EUROPE DIRECT naleznete po celé České republice: Brno, Bruntál, České Budějovice, Dvůr Králové nad Labem, Hradec Králové, Jihlava, Kroměříž, Liberec, Most, Olomouc, Ostrava, Pardubice, Plzeň

Table of Contents

O Euroregionu Nisa

Obyvatelstvo

Trh práce

Životní úroveň

Ekonomika

Metodické vysvětlivky